218 OG. Ström 
for fior Deel til Dyrkning dannet Strækning, ifær 
maar Skoven blev fparet paa de höiere Steder, 
Grunden dannes hovedfagelig af Glimmerfkkifer og 
Kalkftecen, hvilken i denne Egn forekommer faavidt 
bekjendt å fiörre Udfirækning end ellers, i Urfkife- 
ren i Norge. Den er ofte grovkornig affondret, er 
af en fvag Sammenhæng i fiörre Nyrer eller enkelte 
Lag, og har en Lugt fom Stinkfieen. I det disfe 
let henfmuldrende Lag udvafkes, og de övre Lag fyn- 
ke efter, eller blive (aaende, opfiaaer tragiformige 
Udhulinger, fom ellers i Urkalken fjeldnere fore- 
komme. En faadan væfien kredsrund konifk For- 
dybning findes ved Storfolsnæs, af omtrent 100 Alens 
Diameter i det Överfte, og 60 til 80 Fods Dybde, En 
fiden Elv, fom kommer fra Urdfjeldet, har faaledes 
udvafket en betydelig Fordybning i Kalkfienen, hvori 
den fynker ned i Fjeldet, og kommer förft ud igjen 
i Dalen gjennem den tildeels faft overliggende deels 
i Stykker fammenfaldende Kalkfieen ved Gaarden 
Æderaae — fom deraf har ft Navn — elterat have 
gaaer I Fjerding under Jorden.  Sirax ved Udlö- 
bet driver den en Saug. 
Nær ovenfor denne Gaard fammentrænges Dalen 
mellem temmelig höie Fjelde med bratte: Afhænge, 
hvis överfte Rand er omgivet af perennerende Snee- 
fonde af betydelig Udfirækning, og hvor det dyrkba- 
re Land er indfkrænket til fmaae Sletter hift og her 
nær ved Elven og lavhöiede Landfirækninger ovenfor 
af I tl 500 Alens Bredde, Den fortfættes faaledes i 
en Retning mellem Nord og Syd förøi nogle Grader 
vefilig til Dunderland, og fiden noget öfilig i 2 Miils 
Udfirækning. Den begrændfes mod Veft af Urt- el- 
ler Urdfjeldets Afhæng, fandfynlig den höiefte, og en 
