Reisebemærkninger. 221 
ne paa Toppen af Aardalsfjeldet, fom uagtet den mere 
fydlige Beliggenhed i et mildere Clima, i en noget 
fiörre Höide dog vel har været endnu mere haard(ögt, 
Erzen forekommer i et nyredannet Qvarzleie af 
afyexlende Mægtighed af I til flere Fayne og over 
150 Favnes Udfirækning, fom ofte er drufigt med ud- 
kryftalliferet Bergkryftal og Qvarz, Det indeholder 
Magnetkies og bruun Blende i fiörre Masfer, med 
indfprængt og fjeldnere dröi Blyeglands, famt Spor 
af Kobberkies. Det er faaledes ganfke eensartet med 
det paa Glukfjeldet ved Merager å Stördalen; men 
ligefom Leiets Udfirækning er meget fiörre, faaledes 
forekommer ogfaa Erzen i langt fiörre Meængde, 
Det firyger i N. V. og S. 0.,.og falder mod S. V, 
40 til 509, har å det Hængeude et Lag af Talkglim- 
merfkifer, men i det Liggende og iövrigt om Gru- 
ben er Hovedbergarien Gneis, Paa Erzleiet er i 
ovenmeldte Udfirækning flere Skjærper, hvilke til 
Dagen for fiörfte Deel ere igjenfaldne; og nogle tem- 
melig fiore Berghalder vidne om et længere fortfat 
Arbeide, Fra det Hængende er en Stoll inddrevet 
til Qvarzleiet, men hvorved ingen Erz, hvilken over- 
alt ved faa Lagters Dyb fkal være udgaaet, er over- 
faret. Fra Nord. er en Ort inddrevet nogle. Favne 
efter Erzleiets Sirögy men hvor neppe Spor af Blye- 
glands ere. at fee, - 
| Formedelf Afftanden: fra andre beboede Steder i i 
Sverrige, have Arbeiderne for længere Tid boet her, 
og Mure af en fiörre, og Rudera af mindre Træebyg- 
ninger fiaae endnu igjen. En med Muur omhegnet 
Plads med Indgang fra Syd fkal have været en Kir- 
kegaard. 
Opdagelfen af denne Erz gaaer tilbage til Aåret 
