228. C. Ström 
hold, og en tydelig Anfkuelfe heraf har NWifinger 
fremftillet i en efter barometrifk Nivellering aftegnet 
Profil mellem Öfterföen og Nordföen *). Ligeledes 
har vw, Buch bemærke!, at Dovrefjeld har et brattere 
Affald mod Syd, fkjöndt mindre beftemt udtrykt, for- 
medelft dets flere udgaaende Sidegrene**) Ifær i 
den her omtalte Egn, hvor Fjeldene umiddelbar 
möde Havet, fynes det fom man ved Betragtning af. 
enkelte Erfaringer let kunde finde Aarfagen heriil i 
Havets Virkning, At dette ogfaa har virket meget til 
at frembringe dette Phænomen lader fig vel ikke 
nægte, men ligefom jeg forhen har fögt at vile, at 
denne Virkfomhed ingenlunde kan anfees for at være 
Hovedaarfagen til den ved Veftkyften fiærkt udirykte 
Modfætning mellem Dale og Forhöininger, faa kan 
den til det her betragtede Forhold ikke heller anfees 
at have været den ifær virkende Aarfag, eller dette 
derved at være frembragt, Vilde man fom til den 
førre Höide af det fafte Land i det Hele nærmere om 
Æqvator föge Aarfagen i Virkninger frembragte ved 
Jordens Rotation, faa finde vi vel en Virkning at frem- 
fiaae af dette Forhold, fom kan have bidraget til at 
frembringe famme, nemlig den almindelige Strömning 
i Oceanet fra Often til Veften. Men hertil udfordres 
igjen, at man da maatte tænke fig et hypotheferet 
Subftrat for Fjeldene fyömmende i Urhavet fom en 
blot mekaniik lös Masfe. Anvende vi denne Hypo- 
thefe fortfat paa Fjeldenes Dannelfe, faa kunde vi dog 
derved ikke tænke os andet end mindre eller fiörre 
men altid dog kun mekanifk fammenhobede Masfer 
*) Anteck, 1 Håfté. Tab. III. 
*) Reise I Th. Pag. 209» 
