Reisebemærkninger. | 233 
Forvig, fom og ved Alfiöens vefilige Kyfter.' En 
håardere og faftere Granitgneis danner derimod Tor» 
get, Voxlandet, for en fior Deel Alfiöen, og den fam- 
menholdende tætte Diallage Rodöen öften for Tjötöe, 
hvilke i fom forhen nævnt efter deres Længdedimen- 
fion paralel leiede Forhöininger til førre og mindre 
Höide naae over hine af'Söen dækkede dybere Steder. 
Dog give disfe Spor os neppe Ret til at anfee 
denne Virkfomhed fom den ene, ja ikke engang fom 
den forherfkende Aarfag til det fafte Lands udvørtes 
Omrids. — Af mange andre Grunde, fom jeg ved en 
noget mere almindelig Betragmming af denne Gjenftand 
kortelig har firæbt at fremfiille, maae der viftnok fia- 
tueres en anden og mere indvortes Aarfag til Jordens 
Ujævnheder udenfor disfe fecundære Actioner, At 
de forfkjellige med hinanden afvexlende Bildninger 
fkulde danne concentrifke eller paralelle Strata er en 
Foreftilling, fom vel kan möde den förfie over Jor- 
dens Dannelfe reflecterende Anfkuelfe, mén fom fnart 
ved en nöiere Underfögelfe maa forkaftes, da man 
overalt vil finde, at de danne mere og mindre udvor- 
tes afbrudte, længere og kortere, bredere og fmalere 
Nyrer, Til hiint udvortes Omrids fynes mig Aarfa- 
gen for en for Deel i denne Bildningsform utvunget 
at kunne föges, Hvorfor fkulle ikke visfe Bergarter, 
og den famme Bergart paa forfkjellige Steder have 
umiddelbar dannet fig til en fiörre Höide? Som i det 
Större ved at fee hen til hele Jordens Overflade, faa- 
ledes maa dette vel antages i det Enkelte ogfaa at 
have fundet Sted. —Vanfkeligheden ved herom at 
danne fig et tydeligt Begreb fynes ogfaa at forfvinde, 
naar man betragter hvor liden denne relative Exten- 
fionsforfkjel dog er mod hele Jordens Störrelfe — nem- 
