332 Möller om Agordo. 
dertil udkræves andet Brændmaterial end nogle Træ- 
pinde til Rofternes Antændning. 
Procesfen ved denne Roftningsmethode er i 
Korthed fölgende. 
Man graver i Jorden en fiirkantet Aabning 3 Fod 
dyb og 12 Fod i Kant aa Tab. 11111, Denne fyldes 
ganfke med Kies af I — 2 knyttede Nævers Störrel- 
fe bb. I det man nu fremdeles paafylder Kies dan- 
ner man fIldcanalerne dd, og I Fod over Jordens 
- Overflade begynder man med at anbringe Skille- 
væsge af fmaa Kiesftykker ggg, ligefom man fene- 
re hen deraf giver den hele Åofte en Bedækning 
ff. Saavel Skillevæzgene fom Bedækningen af Smaa- 
erz anbringer for at hindre Ildens alt for rafke Frem- 
gang. Ovenpaa det hele kommer nu en Bedækning 
af udludet Jord, fom faaes ved Vitriolfabricationen — hh, 
De med cccc betegnede Fordybninger ovenpaa 
Roften tjene til at optage den Svovl, fom under Roft- 
ningen fublimeres. 
En faadan Hofte indeholder ialmindelighed 100 
Cubikmetres, men Störrelfen varierer forövrigt meget. 
Tiden, fom medgaaer forinden der danner fig Kjer- 
ner i Kiesfiykkerne, er forfkjellig og berover meget 
paa Vind og Veirlig, men ialmindelighed belöber 
den fig til flere Maaneder. 
Af en Erz der i raa Tilftand holder 2 — 3 pCt. 
kommer en Kjerne paa 5) — 6 ja undertiden paa 
7 pCt., og Skallen holder gjerne 1, 5 — 1, 6 pCt. 
Selve Phænomenet med XKjernens Dannelfe 
vidfte man ei paa nogen fyldeftgjörende Maade at 
forklare fig, dog antog man beftemt at der ingen 
Smeltning foregik under Roktningen. 
