om Bjefgverks drift, i Frankrig og TydskJ. 101 



Piben ovenfor Korsbaandet nærmer fig mere den cj- 

 lindrifke Form end ved vore Masovne. 



Som Grund for denne Forms Rorre Fordeelagfig- 

 lied angav man folgende theoretifke Anfkuelfe. Da 

 man under en jævn Gang bemærker, at det opfatte 

 Gods feenker fig efterhaanden lige ned efter den fra 

 Opfæmingen lodrette Soile, faa vil ifær Kullene fol- 

 ge denne Retning, og lidet eller intet deraf komme 

 til den Deel af Ovnen, forn er uden for famme, hvil- 

 ken faaledes mere vil fyldes med den tungere og me- 

 re trykkende Malm, fom herved fjærnet fra Ildens 

 Virkning, vil komme ned i Ovnen i en mindre op- 

 lofi: Tilftand, foraarfage en ujevn Smellning — uden 

 Befparelfe i KuU I det niindfte fagde man her at 

 have fundet denne Forms fiorre Fordeelagtighed ftad- 

 fæftet ved Erfaringen, og derfor at have givet de nye 

 Masovne denne Konftruktion. Endfkjondt denne Slut- 

 ningsmaade fynes at have nogen Rimelighed for fig, 

 faa forekommer det mig dog ved nærmere Belragt- 

 iiing: At, faafremt Piuraraet udenfor Cylinderen ikke 

 kan forblive et Vacuum, men maae indtages af det 

 opfatte Gods, iaa maae det vel og fyldes faavel med 

 Kul fom Malm, i det begge om hinanden fænke fig 

 ned til det faa at fige, uraærkelig tiltagende videre 

 Smellningsrura. Imidlertid er denne forfkjellige An- 

 fkuelfe og Konltruktionsmaade af Masovne byggede 

 paa begge Steder af theoreiifk dannede og med den 

 nyere Tids Erfaringer bekjændte Mænd et Beviis for 

 den Ufikkerhed, fom endnu herfker om Hovedforhol- 

 dene ved en Masovns Bygning» 



Men i Særdeleshed paafaldende er Forfkjellen 

 mellem Korsbaandets eller den fiorite Diameters Hoi- 

 de fra Bundfteenen ved alle ovenbetragtede Masov- 



