om Bjergværksdrift. i Frankrig og Tydskl. 103 



ler den ftorre Viddes Itorre Nserhed ved Stellet el- 

 ler Sraeltiiingsherden i Ovnen* 



Ved alle de Masovne, hvor man i ftedet for 1 

 Form havde anvendt Ivende Former, fagde man at 

 have erholdt en fordeelagtigere Smeltning» 



Ved Sammenligning af Productionen maae man 

 ved de fdrftnævnte Ovne vel tåge i Betragtning, at 

 en ftdrre Deel af . de Stoffe, forn i Jernfpathen og 

 Bruunjernftenen ere bundne med Jernet, ikke frem- 

 deles danne fafte Legemer, fom Jordanerne med vo- 

 re Ertfe, men forfljgtiges, ja vel oglaa til Ilden felv 

 afgive Næring, da ved vore Ertfe derimod forekom- 

 mer et mindre Qvantum af Subftantfer, fom ikke for- 

 blive i faft Form under hele Smeltningen» 



Jernfteenlejet i Buchenberg, ^ Miil fra Elbinge- 

 rode, et af de vigtigfte paa Harz, mellera Overgangs- 

 kalkfteen og Leerfkiver, beftaaer af tæt og fkivred rod 

 Jernlteen med mere og mindre Kalkfteen, Qvarts, 

 Skiver og Spor af Svovlkies» Det er af 4 indtil 10 

 Lagters Mægtighed, over | norfk Miils Udftrækning, 

 hæver fig i nogen Dybde op ad, danner en Sadel, og 

 antager fiden det forrige Fald* Det afbygges ved 

 Orter og Strosfer, og igjenfatte Bjergfæfter, og Mal- 

 men udbringes i det Hele til 36 å 1^0 pCt* Beftyre- 

 ren af Grubedriften, fom var faa god at folge mig ved 

 den flygtige Befaring, fagde, at man havde begyndt 

 en Stoll af 600 Lagters Længde, fom fkulde drives til 

 en Kanal for Fordringen af Ertfen med^ramme af 

 20 Fods Længde, og beregnede at bære 60 Centner* 



Af det for fine geognoitifke Forholde, Ertfenes 

 Mangfoldighed, fin hoie Ælde og Bjergbygningen faa 

 mærkværdige Rammelsberg, fom jeg befoer i et tal- 

 rigt Selfkab, faae jeg hos Mardflceideren i Goslar en 



