218 Treschow 



flydende, maa af aiidre laane den fornodne Varme, 

 hvilken dog hos hine bliver latent, faa- laenge de ei 

 modlage mere end dertil udfordres» 



Fremdeles tillægger man alle Legemer og Stoffe 

 én vis Varmecapacitet d» e, en Beqvemhed til at 

 modtage Varme, og paaftaaer at denne Evne ei hos 

 alle er lige ftor, men defto ftorre, jo mere de deraf 

 kunne rumme, uden at det i Thermometret frembrin- 

 ger nogen kjendelig Forandring» 



Hvad de anforte Talemaader overhoved bety- 

 de er nu vel nogenledes klart ; men efier de for- 

 skjellige Foreftillinger, man kan gjore fig om Varmens 

 Natur, maa hines Beraærkelfe ogfaa blive mere, men 

 tillige ganfke forfkjellig beftemt» Forftaaer man nem- 

 lig ved Varme en befynderlig Slof, eller troer, at ik- 

 kun en faadan foraarfager den, faa tænker man fig 

 famme fom latent, faa længe den ligger uvirkfom i 

 noget Legeme, eller ved Forening med nogen anden 

 Stof er laa bunden, at den ei kan ytire fig deels ved 

 deri at frembringe de ellers fædvanlige Forandringer, 

 at udvide og opldfe det, d. e, adfkille dets Dele fra 

 hverandre, deels ved hos folende Væfener ifær at op- 

 vække den Fornemmelfe, fom er bekjendt under Navn 

 af Varme, Thi faaledes gaaer det ogfaa andre Stoffe, 

 £♦ Ex. Salterne, naar de blive chemifk forenede med 

 fremmede, og faa fuldkommen naturaliferte, at det Ei- 

 endommelige hos dem fynes faft at være forfvundet» 

 Anfeer man Varme derimod kun for en vis Art af 

 Bevægelfe eller for en Foranding, hvortil enten alle 

 eller flere Slags Legemer og Stoffer kunne være 

 fkikkede, faa er famme latent, fkjult, umærkelig, naar 

 denne Bevægelfe er alt for fvag, naar de Aarfager el- 

 ler Betingelfer ei ere tilftede, fora udfordres til at 



