om Varmestof 219 



vække den» Herved behover man efter min Mening 

 ei at tænke paa nogel befynderligt Slags Bevægelfe, 

 faafom Svingning og den der reifer iig af Gnidning 

 eller Friclion, endrkjdnt denne i mange Tilfælde fy- 

 nes at yære den nærmefte Aarfag til Varme, Under- 

 tiden er en blot Berorelfe, ja Nærmelfe forraedelft 

 den Legeraerne omgivende Dunftkreds og deres ind- 

 byrdes Forvantfkab eller, ora man faa tor £ge, Fiend- 

 fkab og Affky for hverandre, fom i den faakaldte 

 dyrifke Magnetisme, tilftrækkelig. Men af hvilken- 

 fomhellt Arr Bevægelfen end maa være, maa den dog 

 vel, for at medfdre Varme, være haftig og vedholdende» 

 Desuden kunne begge Meninger ora Varmens 

 Natur forenes» Man kan nemlig antage, at der til 

 Varme vel ikk© behdves nogen besynderlig Siof, men 

 at dérimod alle Stoffer ere mere eller mindre fkikkede 

 til at frembringe den, men ikkun i en vis Tilftand, 

 naar de nemlig enten fættes i en faa heftig indvorles 

 Bevægelfe, at de tilfidft ligefora Dunlter, maae blive 

 flygtige, eller naar de omvendt fra denne flygtige 

 Tilftand ved en pludfelig Sammentrækning vende til- 

 bage til den forrige flydende eller fafte. Thi i beg- 

 ge Tilfælde maae de i de dem omgivende Legemer idet 

 de berdre, ja endog gjennemtrænge dem, frembringe 

 dertil fvarende og gemeenlig fvingende eller ryftende 

 Bevægelfer. Skulde denne Mening være den rigligé, 

 faa er Varmen latent, forend faadan Forandring i Stof- 

 fenes Tilftand virkelig indtræffer. At baade Lys og 

 Varme ofte frembringes paa denne Maade er en al- 

 mindelig lagttagelfe» 



Nogle Subftanfer kunne lettere, andre vanfkelige- 

 re bringes til at undergaae disfe Forandringer: den 

 Varmeftof de kunne indeholde, fremlokkes ahfaa med 



