220 Treschow 



mindre eller ftorre Moie. I det fidfie Tilfaelde er 

 den ogfaa mere latent. Men engang bragte i den her- 

 til fornodne Tilftand, kunne ogfaa de Legemer, hvori 

 den ellers er meeft latent, ogfaa deraf afgive meget 

 niere end de andre: derfor ere mange brændbare Le- 

 gemer, faafom Jern, færdeles fkikkede til at op varme, 

 om de endog vanfkelig kunne blive flygtige» De ha- 

 ve af famme Aarfag den ftorfte Varme- Capacitet* 



Efler den almindelige Mening befidde Luftarter- 

 ne denne Egenfkab i den hoiefte Grad: dog ei paa 

 den her anfdrte Grund, men fordi de ere meelt nd- 

 videde og faa at fige opblæfte, hvilket fkal være den 

 ftore Mængde af latent Varmeftof, foni de indeholde, 

 at tilOcrive. Men denne Menings Urigtighed fkal jeg 

 fiden godfgjore. 



Blandt fafte og draabbar flydende Legemer fkul- 

 ]e nogle kunne rurame en ftorre Mængde af Varme- 

 ftof end andre, inden de deraf blive faa overmættede, 

 at den kan rive fig los og ved fin Indvirkning paa 

 andre Legemer give fig tilkjende. Denne Rumme- 

 lighed, fom uden Tvivl reifer fig af deres chemifke 

 Forvantflcab til denne Stof, ftaaer ei i direcle Forhold 

 til deres Tæthed eller Vægt, hvilket dog ældre Na- 

 turforfkere, blandt andre BorhavCy troede: ei heller 

 er dette Forhold juft det omvendte, fom man af Ana- 

 logie med Luftarterne kan bringes til at formode; thi 

 den let tefte, fom er Vandftofgafen, fkal ifolge anftil- 

 lede Forfog i anforte Henfeende langt overgaae de 

 dvrige. Våndet runimer vel ogfaa meget mere end 

 det tungere Qvikfolv; men i Almindelighed kan det 

 hverken efter denne eller nogen anden Regel noie 

 beftemmes. 



Holder man fig til Erfaring, d« c. lagttagelfer og 



