224 Treschow 



den mere end alle andre kan frembringe den allraae- 

 de Forandring. Dette forudfætter, at man allerede 

 veed hvilken Art af Bevægelfe eller hvilken anden 

 Befkaffenhed, faafom Materiens Fiinhed eller Smaade- 

 lenes Figur og Slorrelfe, der kan foraarfage Varme, 

 Men om de iidite vide vi af Erfaring aldeles intet, 

 Hvad man af de dog altid fammenfatte Chryftallers 

 Grundformer kan flutte er baade ulikkert og forer 

 her til intet Refultat. I Bevægelfe kjende \i, foruderi 

 en meget forfkjellig Hurtighed, Uftadighed eller Eens^ 

 formighed, ligeledes mangfoldige Beininger, hvilke 

 dog alle fammen kunne henfores til Expanlion og Con- 

 traction. Paaftaaer man at nogen, hvilkeufomhelft af 

 disfe Befkaffenheder man holder for meeft fkikket til 

 at bevirke Varme, udelukkende tilkommer Varme- 

 ftoifen; faa bor man bevife, at netop denne Befkaffen- 

 hed ftrider mod alle andres Natur eller mod hvad 

 man derom af Erfaring lærer. Men feer man hen 

 til Atomernes Figur og Storrelfe, laa gives der ingen 

 Art af famme, fom man jo har Frihed til at forudfæt- 

 te i enhver Materie, naar deraf dens Forandringer 

 bedft lade hg oplyfe. Enten ere de foranderlige og 

 i dette Tilfælde fkikkede til at forklare hvad man vil, 

 eller hver for fig vel uforanderlige, men derimod kan 

 der i famme Legeme være i^tomer af forfkjellig Fi- 

 gur og Storrelfe, hvoraf man da kan benytte fig paa 

 famme Maa de: ja, i de Stoffer felv, der nu anfees for 

 meeft eensartede, rene og ublandede, kan dog enfaa- 

 dan Forfkjel virkelig have Sted» I Henfeende til 

 Expanfion og Contraction faavelfoni fammes Haftighed 

 og Afvexlinger, faa veed man med Vished, at alle 

 Stoffer og L egemer til enhver Art deraf ere fkikkede, 

 fkjondt maafkee i forfkjellig Grad eller dog faa, at de 



