om Varmestof. 233 



tes Erfaring lærer om vor egen, af hvilken alene det 

 er os muligt at begribe den ovrige Natur. Alle ma- 

 terialiftifke Hypothefer gjore derimod det Dunkle end 

 morkere» 2) Af hiin de lettere Stoffers Indtrængen 

 opkommer der i alle tætlere en idelig indvortes Be- 

 vægelfe, men forn tidt er umærkelig og flcjult. For» 

 aarfager noget Tilfælde, faafom Solftraalerne eller en 

 virkelig Ild, al de flygtige Stoffer i florre Mængde 

 tilflyde noget Legeme, faa bliver anforte Bevægelfe 

 meget ftærkere , Legemet udvider fig, nogle dets 

 Dele blive fei v flygtige: hvilket fidfte uden Tvivl al- 

 tid fkeer, fkjondt man gemeenlig ikke bliver det våer, 

 foi'»'! der mellem alle Legemer og de mere flygtige 

 Stoffer, fora omgive dem, beftandig er nogen Vexel- 

 virkning» De forfte ere nemlig ftedfe, ligefom Jord- 

 kloden fei v, omhyllede af en Dunftkreds; hvoraf ogfaa 

 de electrifke og raagnetifke Phænomener have deres 

 Oprindelfe. Men bliver den ved nogle Deles Flyg- 

 tiggiorelfe foraarfagede Uddunftning ftærkere, faa kan 

 man fige, at en Mængde Varmeftof er bleven fri, og 

 dennes Bevægelfe frembringer da en kjendelig Var- 

 me, idet den atter indftrdmmer i andre Legemer, blandt 

 andre de dyrifke. Den er da ikke lærigere latent, 

 men bliver det dog efterhaanden, naar dens Atomer 

 noiere forenes med Legemets ovrige Beftanddele, og 

 derved komme i en relativ Hvile. 3) Legemer have 

 en ftdrre eller mindre Varmecapacilet efter deres for- 

 flcjellige Beqvemhed til ved flygtige Stoffer, fom gjem- 

 nemtrænge dem, enten fei v at vorde flyglige, eller i 

 det mindfte at blive fatte i faadan indvortes Bevægel- 

 fe, at de ved at meddele denne til andre Legemer 

 tillige kunne opvarme dem. Nogle kunne nemlig 

 niodiage hine flygtige Dele i ftor Mængde, uden der- 



