234 Treschow, 



vecl at lide fynderlig Forandring, medens andre ved 

 en meget mindre betydelig forandre deres Tilftand» 

 Denne Forfkjel kan b^roe paa Legemernes forfkjelli- 

 ge Texlur d» e. Sammenfætningsmaade og flærkere 

 eller lofere Sammenhæng, paa det Forhold, fom de- 

 res egne Beftanddele have til hine fremmede deels i 

 Henfeende til Figur og Slorrelfe deels til nogen an- 

 den Egenfkab, der gjor dem paa begge Sider fkikke- 

 de til en noiere Forening, 4) Aftager de berorende 

 Legemers ind vortes Bevægelfe, kan den derfor ei faa 

 let meddeles andre, bliver Varmeftoffen felv i bunden 

 Tilftand mindre bevægelig, faa frembringes en relativ 

 Kulde, fom vilde vorde en abfolut, hvis al Bevæ. »-'fe 

 kunde Itandfe» Herved er at mærke, at ei alt Slags 

 Bevægelfe foraarfager kjendelig Varme, men ikkun en 

 ryftende, og at faadanne Stoffer ifær ere beqverame 

 til at vaekke denne Fdlelfe, der hverken, fom de gro- 

 vere, ei formaae at gjennemtrænge andre Legemer, 

 ei heller, fora de allerfinefte, f» Ex, Lyfet, virke paa 

 den mindre omme Hudfolelfe, fkjondt vel paa det me- 

 re folfomme Syn, at derimod Varmeftoffen, d, e. alle 

 indtil en vis Grad flygtige og lette, fom ftaaende 

 midt imellem begge, bedft er (kikket til fdlelig at op- 

 varme. Dog er denne Regel ei uden Undtagelfer: 

 thi baade vifer Varmes Frembringelfe ved haarde Le- 

 gemers Rivning paa hverandre og ved den Opbrus- 

 ning, fom ledfager mange chemifke Forbindelfer, at 

 den faakaldte Varmeftof her ikkun fpiller en under- 

 ordnet Rolle, efterdi den vel ved famme Leilighed 

 bliver fri, men den fornemfte Aarfag til Varmen dog 

 ligger i de med hverandre revne eller forenede Le- 

 gemers egen indvortes Bevægelfe. 



Skulde ellers den af nogle Naiurforfkere y Urede 



