256 Sommerfelt 



fort denne til A^ aulumnalis, og i fl. svec. forlræffe- 

 lig beltemt denne Art. I Mjofen var der meget ode 

 for Fugle. Jeg faae kun en Anas acuta, for Maagerne 

 ved Soens overfte Ende bebudede Havet ei at ^æié 

 faa langt borle. 



Fra Skogstad reifer man en jævn Skraaning op- 

 ad Filefjeld, uden færdeles tunge Bakker. Nyftuen 

 ligger 3157 Fod over Havet, fom er det Hoiefte af 

 Fjeldets Hoiland, da det hosliggende Vand har Ud- 

 lob til begge Sider, hvoraf ogfaa dets Navn Utron, 

 "Ved Elven noget nedenfor Våndet traf jeg en 

 Mængde og fjeldne Arter af lungermannia forn.* 

 pumilUy crenulata, curvifolia,J^inflata, emarginata^ 

 trichopliylla^ lanceolata Hook (ny for vor Flora) og 

 scutata. Den Sidfte er ikke Ijelden paa disfe Fjelde 

 •iblandt andre Mosfer, udmærkendc fig fra dem ved 

 fin hvidgronne Farve. Jeg gjorde herfra en Afftik- 

 ker lige op over den bratte Fjeldfide, men det var 

 endnu for tidligt (17 Juli) at foge Fjeldplanter. Ca- 

 rex lagopina var end ikke i Blomfier, Ranunculus 

 platanifolius, Hypnum sarmentorum Whlbg med Frugt 

 og lung. nivalis Siv^ ufædvanlig fior, var det enefie 

 mærkelige Udbytte. Langs med Ulron er et fkjont 

 Salicetum, hvori S. Arhuscula og lanata de vigtigfte. 

 Iblandt dem Tussilago frigida hyppig. Det var 

 mærkeligt, at i de Dage, jeg reifie fra Hjemmet i 

 klart Veir med Nordenftorm, fueede det paa Fjeldet 

 g Fod hoit, faa flere Kreature omkom, og paa den 

 anden Side var Storm med meget koldt Regn. 



Henad Fjeldet kun de almindelige Fjeldplanter» 

 Fra Stiftsdelet, fom ligger omtrent paa Veiens hdiefte 

 Punkt, fiiger man i 3 Mile til Lysne den famme 

 Hoide ned, foai man fieg op i 26» Nalurligt da, at 



