264 N. B. Mollers 



Oft derimod hæver fig en henimod 2000 Fod hoi 

 Fjeldrække af Cirkonfyenit, og i Midten finder man 

 mægtige Nedllag af Leerfkifer og Forfteningskalk, og 

 nærmeft Cirkonfyeniten Kifelfkifer? og bafahifke 

 Bergarter» 



Det er altfaa interesfante Pliænomerier, fora 

 Naturen her har at opvife Geognoften, Paa den ene 

 Side kan man forfolge Grændfen mellem Ur- og Over- 

 gangs-Bergene opigjennem Bamble, Solum og Gjer- 

 pen Sogne lige til Lux ef i eldene, og paa den anden 

 Side feer man hele Overgangsrækkens .indbyrdes 

 Forhold» 



Det "vilde ræften være overflodigt at afgive no- 

 gen almindelig geognoltiflc Bemærkning over de i 

 Egnen forekommende Phænomener, efterat Keilhaus 

 grundige Værk (Darstell^ der Uehergan^sformat, 

 ih Norwegeri) er kommet for Dagen, da de faa alde- 

 les fynes at flaae ind med dem, han har opitillet ef- 

 ter de mange lagttagelfer, han har havt Anledning 

 til at gjore over Traniitformalionen i Norge. 



Ikke deftomindre fortjene viftnok et Par Punk- 

 ter her i Egnen at anfores, nemlig Sandftenens Kon- 

 takt med Bafalt paa Baanaasen og Bafaltens Forhold til 

 Syenit ved Klep^ 



Ved den fydlige Ende af ve/tre Porsgrund træf- 

 fer man endnu Gneus, men allerede paa den anden 

 Side af Porsgrunds- Elven ved Kulletangen optræder 

 Graavakkefkiferen og danner henover til Oienkastet 

 en flere hundreda Fod lang og omtrent hundrede 



