mineralogiske Bemærknlnger. 265 



Fod hoi Klippevæg, der hæver fig næften perpen- 

 dikulært over Gundeklevjj ordens Vandfpeil med af- 

 vexleiade Lag af Forfteningskalk og Kifelkalk. .Skik- 

 terrie have et lidet Fald mod Veft» Gaaer man fra 

 KuUetangen en Beenltig (Gjenvei), lom forer frem til 

 JonhoUf finder man i Nærheden heraf i Tolderhavnen 

 en lille Klippevæg, hvis Skikter ligne dem ved Kul- 

 letangen; kun ere Kifellagene her noget bredere, 



Fortfætter man Turen opimod Bjorntvedt, da 

 befinder man fig i det egentlige Forfteningsterrain i 

 denne Egn« Masfen, hvori disfe Forfteninger iindes, 

 er paa flere Sleder en kornig Kalk med en ftærk 

 urinos Lugt (Stinkfteen), 



I Nærheden af Bjorntvedt ligger en aldeles ifo- 

 leret Kuppe, kaldet Baanaasen,*') fom naaer en Hdide 

 af omtrent 50 Fod, og danner mod Sydveft en per- 

 pendikulær Fjeldvæg fra det hoifte Punkt til Foden. 

 Fig. 1 foreftiller en Enface deraf. Her finder man 

 endnu enkelte Skikter af Leerfkifer, men de ere 

 uæften ganfke forfvundne, og Sandfteen optræder her 

 fom herfkende Bergart, a Fig 1, Stiger man opad 

 Fjeldvæggen faa Roder man paa en gronliglort Berg- 

 art med ftore glindfende Kryftaller af famme Farve» 

 Man kan ei længe Tære i Tvivl om, hvad Navn man 

 fkal give den} Det er en tydelig Bafalt, aldeles analog 

 med den ved Holmeftrand^ 



Forholdet af denne Bergart til Sandftenen i 

 Kontaktspunktet fynes bedft at kunne forklares ved en 

 Overgang» Sandftenen taber det Kornige i Bruddet 

 og bliver overmaade haard, dens Farve bliver grdn 



♦^ Barnaafen, fordi et Barn engang yed at falde 

 iidover en Præcipiie der flog fig ihjel. 



