BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 37 



ACIDIMETR1A, ALCALIMETR1A Şl I0D0METRIA 



PE 



BASA ACIDULUI IODIC CRISTALISAT 



DE 



Dr. E. RIEGLER 



riîOKKSOli LA FACULTATEA DE MEDICINĂ, IAŞÎ. 



Primită la 5 /n Ianuarie 1897. 



Acidul iodic cristalisat (I0 3 H) a fost propus de mine pentru a pre- 

 para o soluţiune — normală de tiosulfat de sodiu (Fresenius Zeitschrift 



fur analytische Chemie Iahrgang XXXV. 



După multe încercări am găsit ; că acest corp pote înlocui acidiî de 

 ordinar întrebuinţaţi în alcalimetrie. Dificultăţile, pe cari le întîmpinăm în 

 prepararea soluţiunilor normale de acidî minerali aii făcut pe analitici 

 să recurgă la acidul oxalic cristalisat ; însă şi acesta din causa apei de 

 cristalisaţiune, ce conţine, presintă inconvenientele sale. 



Cu totul alt-fel se comportă acidul iodic cristalisat. Acest corp nu con- 

 ţine apă de cristalisaţiune, are o composiţiune chimică bine determinată 

 şi constantă şi este forte solubil în apă. O proprietate forte importantă 

 a luî este, că nu atrage apa din aer şi prin urmare permite o cântărire 

 forte exactă. 



Soluţiunile acidului iodic în apă nu se altereză. 



Milion crede, că ar exista doî acidî iodicî; din lucrările luî Ditte precum 

 şi din experienţele mele însă reese, că nu există decât un singur acid 

 iodic cristalisat cu formula I0 3 H. 



Soluţiunile normale, adică acele care conţin un echivalent de acid iodic 



N . N 

 în 1000 cm. c, sunt prea concentrate; cele maî usitate sunt — şi— —, adică 



pătrime normală şi zecimă normală. 



Soluţiunea — normală se prepară disolvând 44 grame de acid iodic 

 cristalisat în 1000 cm. c. apă; 



Soluţiunea — - normală se prepară disolvind o zecime de echivalent, 



adică 17,6 grame de acid iodic în 1.000 cm. c. apă distilată. 



Este de notat însă, că acidul iodic destinat la preparaţiunea acestor 

 soluţiunî normale trebue să fie chimic curat; sub numele de acid iodic 

 cristal, pur, pr. anal, el se pote aduce de la firma E. Merck în Darmstadt. 



