BULETINUL SOCIETĂŢII I)K SOIINŢE 19 



1872 — 1873, anul al III (1) ne arată că comparând pe Pliniu (2) erudi- 

 tul clasic din timpul luî Traian cu cele conţinute în o cărticică a unuia 

 din primii doctori români din Moldova, dr. Scarlat Vârnav (3), a găsit 

 o mulţime din medicamentele populare din Pliniu, practicate^ în medicina 

 nostră populară. 



D-sa dicea că : 



«Resultatul acestei uşore comparaţiunî, care ne-a costat abia câte-va 

 ore, este unul din cele maî preţiose pentru istoria naţională, venind a de- 

 monstra legitima descendenţă italică a Românilor până şi prin medicină.» 



Ar fi dar curios a cunosce şi noî, chimiştiî, procedeele de văpsire ce 

 sunt pe cale a dispărea în ţara nostră, din punctul de vedere al lucrului 

 în sine ; a duratei superiore asupra multor producte de sinteză, ce se ob- 

 ţine cu aceste procedee ; a nomenclatureî nostre populare chimice şi 

 technice, şi a stabili, de va fi posibil, cuî datorim aceste procedee. 



Până în present în ţara nostră nimeni n'a tăcut nimic în acesta di- 

 recţie. Numai în Bucovina, părintele ^. FI. Marian, membru al Acade- 

 miei nostre, a adunat între altele de la sătencele române din Bucovina 

 şi procedeele lor de boiangerie, pe cari le-a publicat Academia nostră 

 în 1882, sub forma discursului de recepţie, cu numele de Chromaîica 

 poporului roman (4). 



Aşa stînd lucrurile, 'mî permit a propune societăţii următorele lucruri. 



Instituirea a trei premii în valorea totală de 500 leî pentru a provoca 

 cercetări în acest sens, după normele următore, ce se vor publica în Bu- 

 letinul nostru, în Buletinul Ministerului de instrucţie, cerere |ce cred că 

 va fi admisă de d-1 Ministru al Instrucţiunii Publice şi în principalele 

 ziare din ţeră şi Transilvania. Suma de 500 leî, necesară pentru insti- 

 tuirea a trei premii o ofer societăţii personal. Propunerea, ce ve rog a 

 admite, este următorea : 



SOCIETATEA DE SCIINŢE DIN BUCURESCI 



Iustitue un concurs, printre persanele ce pot sta mai mult timp în con- 

 tact cu sătenii şi în special: Preoţii rurali şi învăţătorii, cari vor studia 

 şi culege alăturatele date relative la modul de preparare a materiilor co- 

 lorante întrebuinţate de către sătencile romane. 



I. Cari sunt plantele (erburl, arbuşti, arbori, sau părţi de ale lor; ră- 

 dăcini, tulpine, flori, fructe, etc, din ţară sau străine) ce se între buiuţe'ză 

 pentru a văpsi. A se spune numele plantei, provenienţa, partea usitată, pro- 



(1) Haşdeu (B. P). — O notiţă istorică medicală, pag. 324. 



(2) Histor. Nat. XX, 33. 



(3) Physiographia Moldaviae, Budac, 1836, in-8. 



(4) Analele Academiei Române, suria II, Tomul IV, 1881—1882. Secţiunea II, pag. 

 107 — 161, fiucurescî, 1884. 



