• 

 76 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



Afară de studiile indicate, cari aii servit ca punct de plecare la tot 

 ce se găsesce scris în tratatele curente de mineralogie, în literatură se 

 găsesc puţine studii relativ la acesta chestiune. 



Intr'o broşură asupra avuţiei minerale a României pe care am citat'o 

 maî sus, domnul Cremei" vorbesce între altele de ozokerită, dar spune 

 lucruri absolut neaudite. 



Ast-fel la pag. 17, vorbind de exploataţi unea ce o făcea Engels, în 

 valea luî Tudorache, spune că ozokerită conţine .notabile cantităţi de 

 argint nativ!.» 



O descriere amănunţită asupra ozokeriteî se maî află în ultima lucrare 

 asupra României, datorită domnului inginer Richard (1). 



Exploataţiunea ce am visitat la Solonţ producea aproximativ 800 kgr. 

 pe săptămână. 



Ea era primitiv instalată, consistând dintr'un puţ îngrădit, la o adîn- 

 cime cam de 80 m., în fundul căruia se începuse o mică galerie. 



Pentru a se scoborî cine-va trebuia să se se pue călare pe un băţ şi 

 să fie lăsat în jos cu ajutorul unei frînghiî pe scripete. 



Am visitat acest puţ în 1890 şi am găsit în fundul seu un strat aprope 

 vertical, într'o rocă dură, de nisip, care scosă la aer se măcina cu uşu- 

 rinţă şi în care ozokerită forma un filon de o grosime maximă 0,24 cm. 

 dar forte lat. 



Zăcăminte . In România ozokerită s'a găsit până acum în valea Slă- 

 niculuî, la drepta rîuluî, în localitatea numită valea luî Judorache. 



De acolo s'a trimes primul eşantilon d ruluî Meyer şi acolo s'a făcut 

 singura exploataţie sistematică de către inginerul frances Eugcls, exploa- 

 taţiune oprită în urmă din dificultăţi de natură legală. Exploataţia con- 

 sista numai din doue mici galerii. 



A doua exploatatiune de ozokerită s'a făcut de către inginerul Baum 

 în mod incidental, săpându-se un puţ pentru petrol la Câmpina, la drepta 

 şoselei ce se scoboră şerpuind spre Doftana. 



Ozokerită a fost întîlnită la 8 m. de la suprafaţă, şi la 14 m. aii găsit 

 o pînză orizontală grosă de 30 cm. 



Ceea ce e curios în acest cas, e că acesta ozokerită se afla amestecată 

 cu trunchiuri, frunzişuri şi lemne sparte, în cari se găseau încă penele 

 de lemn. 



S'aîi scos maî bine de 1.000 kgr. numaî prin adîncirea puţul uî, care nu 

 avea maî mult de 2 m. ca lărgime pe lăture, şi fără a se face galeriî. 



Tot la Câmpina pe malul Prahoveî s'aii găsit maî demult ozokerită. 



(1) La Roumaiue. Hyclrologie. Geologie, Richesses minerale s, eaux min<5rales, petrole 

 etc. par A. de Riehant, ingenieur des mines.Bucarest, 1895. 



