9° BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 





Densitatea 



C/o 



H°/ 





Fusiotieză 



fierbe 



1). 



Slănic 



0,953 



84,43 



13,69 = 



98 12 



620-63° 



210 



2). 



Turpeth C. 



— 



86,80 



14,06 = 



100,86 



58° 



? 



3). 



Truscawitz, crude 



— 



84,62 



14,29 = 



98,91 



59° 



spre 300° 



4). 



Boryslaw, A 



0,944 



84,94 



14,87 = 



99,81 



61° 



— 



5). 



B 



— 



85,78 



14,29 = 



100,07 



65°5 



— 



6). 



Utah 



0,971 



85,44 



14,45 = 



99,89 



— 



— 



?)• 



» 



— 



85,47 



14,57 = 



100,04 



— 



— 



Din acesta se pote vedea că analisele nostre corespund cu aceea re- 

 lativă la Slănic şi care trebue să fie vre-un eşantion sau scos din pro- 

 funditate, sau din o regiune nu exact determinată. Căci Slănic însemneză 

 pentru noî Valea Tudorache şi de acolo se luase eşantionele analisate 

 de Magnus şi Schrotter, cad fusionati maî sus de 62° — 63° şi anume la 

 82°— 84°. 



De caracterele descrise la < Slănic > în Dana se apropie ozokerita nostră 

 de la Solonţ. De fapt acestea sunt caracterele Ozokeriteî propriu dise. — 

 Dana descrie maî multe varietăţi între care Zietrisikita, varietate creată 

 de el şi pentru care are adunate următorele date : 



1). Moldavia 84,61 15,30 = 99,91 82° — 



2). Zietrisika, Mold. 84,53 14,22 = 98,75 90° aprox.300° 



3). » 84,78 14,37 = 99,15 90° 



Ele ne indică caractere, ce se apropie de varietatea descrisă de noî 

 din Grozescî, judeţul Bacău. 



Pietricica (1) e un del bine cunoscut în acest judeţ, dar nu am putut până 

 acum afla de se maî găsesce ozokerita, saii dacă s'a găsit, când şi de 

 cine. Eu cred însă că acest mineral a trebuit să se găsescă în costele 

 deluluî Pietricica din judeţul Neamţ alăturea de oraşul Piatra, la stînga 

 rîuluî Bistriţa, care are în partea sa dinspre apus o mare ruptură. In 

 acest munte d-1 Cosmovicî, a găsit în 1894 şi Rumanită. 



Varietatea acesta, pe care Dana o trece ca Zietrisikita, e maî mult interme- 

 diară între Ozokerita propriu dlsă şi ceea-ce descriem de la Mosorl. Acesta 

 prin aspectul seu, prin marea sa densitate, şi prin temperatura sa înaltă 

 de fuziune, pote fi considerată cu drept cuvînt ca o varietate aparte, pe care 

 'mî permit a o numi Moldâvita (2 ). La acesta sunt îndrituit cu atât maţ 

 mult cu cât Ozokerita = Cera de Moldova, speţă minerală, a fost găsită 

 maî întâiu in acesta regiune. 



Remâne încă, ca autoriî şi în special d-1 Dana fiul, să modifice şi 



ii) Pctricica sau Chetricica. vîrf de del, pi. Bistriţa de jos. Dicţionarul jud. Bacău de 

 d-na Ort. Racoviţă, 1895. 



[2) A nu se confunda cu speţa mineralogică: Moldavita, var. de obsidiană. 



