IH'LETIXrL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 95 



şi penat, iar cel posterior maî scurt, spatuliform şi simplu; amîndoue sunt 

 articulate cu tegumentul chitinos prin o tuberculă bazilară. 



Celelalte caractere sunt următorele : există tecî ungheale puţin desvol- 

 tate la tote piciorele. Tote unghiile sunt prevedute cu câte un dinte ac- 

 cesoriu, şi sunt în acelaşi timp forte fin pectinate. Unghia intermediară 

 e puternică şi unidenticulată. 



Acesta specie am găsit'o în împrejurimile insulei JSiisida^ din golful 

 Napoli, trăind pe suprafaţa algelor roşii, habitat obicinuit ale tuturor Ha- 

 lacaridilor în general. Mărimea sa e mijlocie; diametrul longitudinal, me- 

 surat de la extremitatea anterioră a palpilor, până la extremitatea po- 

 sterioră n, abdomenului e de mm -,546. 



Am dedicat acesta specie naturalistului dr. E. Trouessart, acela care 

 ne-a făcut cunoscut cele maî multe forme de Halacaridî, şi care a con- 

 tribuit la stabilirea acestui nou grup de Acarienî marini (Planşa I-a). 



BIBLIOGRAFIA 



De cât-va timp Franţa începe a culege rodele sacrificiilor, ce a făcut 

 de la 1870 încoce pentru a răspîndi focarele de cultură superioră, care 

 erau restrîns şi nesistematic centralisate numai la Paris. — Abia pentru 

 medicină, Montpelier, avea înainte de acesta epocă ore-care importanţă. 



Acum, numerose facultăţi, unite prin ultima lege în Universităţi re- 

 gionale, dispun de biblioteci, de laboratoriî şi de alte numerose şi va- 

 riate mijloce de studiu. Am visitat şcola de la Lyon şi Nancy, şi acum 

 doî anî am asistat la inaugurarea laboratorelor de la Lille. Peste tot se 

 vede că Franţa face sacrificii şi că profesorii şi elevii au un stimulent 

 dublu, acela de a-şî servi ţara, muncind neîncetat, şi de a ridica nivelul 

 regiuneî, în care se află. — Maî mult, o ore care utilă şi plăcută concu- 

 renţă s'a stabilit între aceste nouă focare de lumină. Ele caută a se în- 

 trece prin munca, ce vor putea produce maî multă şi maî bună. 



De sigur că Franţa în curînd, înmulţind şi susţinând, aceste centrurî 

 de lumină, alegendu-şî în mod conscient personalul şeii superior, va ob- 

 ţine cu prisosinţă aceleaşî bune resultate, pe carî de mult naţiunea ger- 

 mană le obţine în numerosele sale Universităţi regionale. 



In ce privesce chimia, Lyonul şi Nancy s'au distins maî mult. Cu deo- 

 sebire şcola de la Nancy, s'a impus atenţiuneî lumiî sciinţifice franceze. 



Buletinul Societăţii de chimie din Paris, înregistrează doue procese-ver- 

 bale: primele, ale şedinţei Soc. de chimie cu sediul în Paris, şi al doilea, 

 ale şedinţelor, ce se ţin de Secţiunea de la Nancy. 



