BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 103 



societăţi, să nu ve reamintesc maî întâiu pierderile scumpe, ce societatea 

 a încercat în decursul acestui an. 



Profesorul Gogu, Preşedintele nostru de la începutul anului acesta, 

 ales tocmai în momentul când realizasem una din principalele nostre 

 dorinţe şi anume mărirea societăţeî nostre, se stinse în puterea vieţeî, el 

 de la care ne aşteptam încă atât de mult, de 6re-ce se născuse numai la 

 1854 în Câmpu-lung (1) şi începuse cariera profesorală abia la 28 Sep- 

 tembrie 1882. 



Făcu clasele primare în oraşul său natal, iar liceul la Matei Basarab în 

 Bucurescî. 



După luarea bacalaureatului 1 se înscrise la facultatea de sciinţe, sec- 

 ţiunea matematicilor. Căpătând însă o bursă el se duse la Paris. 



Gogu fu dintre primii români doctori în matematici de la Paris. In- 

 naintea sa luară doctoratul în acesta ramură numai domnii Spiru Haret 

 şi David Emmanuel. 



La 27 anî trecu tesa sa: Sur une inegalite lunaire a longue pe'riode due 

 a l'action perturbatrice de Marş et dependant de l'argumet w -f- i — 24 

 i' -\- 20 i" . Acesta lucrare fu publicată în Analele Observatorului din Paris. 



După ce s'a reîntors în ţară, a trecut concursul universitar la Iaşi şi 

 ast-fel obţinu catedra de Geometrie Analitică. Tot timpul cât el a fost 

 profesor, era un exemplu viu de activitate, se ocupa cu pasiune de elevii 

 seî, nu numai făcendu-le cursul dar controlându-î prin exerciţiile practice, 

 în mod serios şi neîntrerupt. 



Din nenorocire, nefîind de loc competent în matematici, nu eu aş putea 

 să fac o dare de semă asupra lucrărilor luî Gogu. Sunt fericit însă a ve 

 face cunoscut că acesta lucrare am obţinut'o făcută de un distins spe- 

 cialist, de d-1 Profesor N. Coculescu. (2). 



Gogu a fost ales membru corespondent al Academiei nostre. Cu acesta 

 ocasiune publică în volumele XIII şi XV ale Academiei doue lucrări: 



1. Asupra razei de curbură a curbei născută de un punt legat invariabil 

 de un cerc, care se învîrtesce, fără să alunece, pe o dre'ptă fixă. 



2. Asupra variaţiunel gravitatiuniî în aceiaşi localitate. 



Gogu, care simţise nevoia de a întruni într'un mănunchiu, pe toţi aceî 

 ce se ocupau cu specialitatea, pe care o iubia atât de mult, fundă cu 

 alţi colegi de elită la 1894, într'o di memorabilă pentru ţara nostră — diua 

 de 24 Ianuarie — Societatea: «Amicii sciinţe lor matematice-». 



E incontestabil că acesta societate, soră cu a nostră, provocă o feri- 

 cită mişcare printre matematicii noştri, şi dădu loc şi la înfiinţarea unui 

 buletin special. Fără opera luî Gogu, noî, pote, n'am avea fericirea de a 

 lua parte şi sărbători ; nu numai o aniversare scumpă membrilor socie- 



(1) Anuarul Universităţii '1 pune născut la Bucurescî. 



(2) Vedî pag. 109. 



