108 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



Mr. le prof. H. Blanc. Faculte des sciences de l'Universite de Lausanne. 



]\Ir. le dr. I. Richard. 30, Faubourg St. Honore. Paris. 



Mr. le prof Louis de Mehely, Museum national-hongrois, section de 

 zoologie. Budapest. 



Mr. Adrien Dollfus. 35, Rue Pierre-Charron. Paris. 



Mr. le dr. N. d'Adelung, Musee d'histoire naturelle de Geneve. 



Mr. le dr. L. Joubin, Professeur de zoologie â l'Universite de Rennes. 



Iată şi personele din ţară, pe cari putem compta pentru a studia cu 

 mult succes următorele părţi: 



D-l Voinov, profesor la Universitatea din Bucurescî asupra acarienilor 

 marini. 



D-l Antipa, directorul museuluî, asupra pescilor. 



D-l dr. Leon, asupra miriapodelor. 



Dl Licherdopol, profesor, va lucra asupra Gasteropodelor. 



D-l dr. Fleck, din Azuga, va studia lepidopterele. 



D-l Montandon, Filaret, va studia kemipterele. 



D-l Btijor, Iaşî, va studia rotiferelc. 



Sunt convins că atât Ministerele nostre cât şi diferitele instituţiunî din 

 ţară, vor ţine. ca o onore, să ne ajute cu obolul lor, la o lucrare atât 

 de utilă şi necesară ţăreî. 



Cu schimbarea societăţii nostre a trebuit, să se modifice puţin şi statu- 

 tele nostre, formatul şi modul de apariţiune al buletinului nostru. Acei 

 ce aţî primit deja Buletinul, cred că aţî simţit aceiaşi mulţumire, ca şi 

 mine si în ce me privesce personal aşî dori ca buletinul nostru multă 

 vreme încă, să nu conţie de cât chestiuni de aceiaşi valore, ca acele 

 cuprinse în primul seu numer. 



Acest buletin este trimis în străinătate pentru moment la 165 persone 

 şi la 61 ziare. 



Zilnic aţî vedut cât de mulţi ne transmit la rîndul lor, în schimb, lu- 

 crările diferitelor persone sau instituţiunî. Să sperăm, că pe viitor acest 

 schimb va deveni şi maî activ. 



Fac apel şi cu acesta ocasiune la Domniile-vostre, din orî-ce secţiune 

 veţî fi, bătrînî sau tineri, cu situaţiunî oficiale sau nu, de a ve pătrunde din 

 nou de răspunderea enormă, ce purtăm fie-care faţă cu demnitatea ţăreî 

 în present şi faţă cu apreciarea desinteresată, dar severă, a viitoruluî. 



Să nu uite nimeni, că ocupând astădî o situaţie ore-care în înveţămînt 

 sau de altă natură în mecanismul statului, de ordine sciinţifică, că nu ne 

 este ertat — şi d-vostră ceî tinerî, veţî vedea acesta într'un viitor apropiat, — 

 de a spune numaî, «îmî fac» sau «mi-am făcut datoria»; chestiunea este 

 de a sci, şi critica va fi fără milă, când prin actele nostre va trebui să 

 răspundem chestiuneî; «cum ne-am făcut datoria?» 



Sacrificiile ce ţara nostră face în acesta direcţiune, sunt mult maî marî 

 de cât s'ar putea crede şi în orî-ce cas sumele afectate sunt storse cu 



