BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 117 



portantă cestiune a calendarelor. Deja ilustrul Bacaloglu o făcuse înainte 

 de el, în o şedinţă a Academiei Române (1). 



In scrisorile maî sus citate, C. Gogu 'şî propune să dovedescă Mitro- 

 politului Stratimirovicî de la Carlowitz (citat de Păr. Laureri în broşura 

 sa despre «-Calendarul Iulian faţă de cel Gregorain») cum şi d-1 P. Donicî 

 {«Calendarul perpetuu aplicabil la stilul noii şi la stilul vechiu; Roman 

 1875), ca cele cinci (2) dile de diferinţă, între luna plină pascală dată 

 de biserică şi cea astronomică, nu sunt o hotărîre a bisericii, ca să nu 

 cadă Pascele creştin cu cel judaic, ci un produs al timpului, după cum 

 am vedut maî sus. 



E dar nedreptă acusarea ce sa adus adesea de Orientali Bisericii 

 catolice, cu privire la coincidenţele întîmplătore a celor douî Pascî : 

 creştin şi judaic. 



Reforma gregoriană e o reformă sciinţifică şi prin urmare seriosă. Sunt 

 două vecurî de când s'a impus protestanţilor, cari la început «preferau 

 a fi în desacord cu natura de cât în acord cu Papa.» 



Reforma s'a adoptat, sau e pe cale a se adopta, de Japonia şi e ad- 

 misă în principiu în Rusia. 



Dacă, în ultima sa scriere, C. Gogu n'a încercat tocmai o reformă, el 

 a pregătit drumul elevilor seî, cari vor continua a lucra pentru realisa- 

 rea eî. 



Adînc părtaşi aî acordului sciinţeî şi religiei, eî nădăjduesc, că l.P.S.L. 

 Prelaţi aî Bisericiî autocefale române vor primi avansul sciinţeî, luând 

 supt a Lor înaltă ocrotire acesta importantă reformă. Punendu-ne de a- 

 cord cu naţiunile civilisate vom face, în acelaş timp, să dispară anomaliî 

 isbitore ca cea, bună-oră, de anul acesta, când, în o aceiaşî săptămână, 

 uniî creştinî sunt în penitenţă pentru patimile Mântuitorului, pe când alţiî 

 în veselie serbătoresc învierea!... 



* * 



Pentru a încheia acesta dare de semă a operilor luî Gogu, să adăo- 

 găm încă câte-va cuvinte pentru aceia cari se îndeletnicesc cu cestiunî 

 atât de speciale. 



Dacă formulele luî Delaunay sunt excelente, pentru a da cu o mare 

 precisiune inegalităţile lunare, sunt forte puţin practice, din causa lun- 

 gimeî lor, când voim să ne dăm numaî sema de importanţa uneî ine- 

 galităţi. 



In forte multe casurî e nevoie, când o inegalitate se presintă, să avem 

 maî întâiii o valore apropiată a eî, şi numaî când ne vom fi convins de 



(1) A se vedea: Analele Academiei române, seria 2-a, voi. II. 



(2) Trei dile numaî după Stratimirovicz şi doue după D. Donicî. 



