BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 121 



D-l Casier arată starea casei şi rogă pe d-niî membriî, cari n'au înaintat co- 

 tisaţia, să se grăbescă, pentru ca apariţia buletinului să nu sufere întârziere. 



D-l dr. Obreja îşî desvoltă apoi interesanta conferinţă anunţata: 



Asupra alteraţiuneî celulare în alienaţiunea generală. 



D-l dr. C. Istrati comunică un nou corp C 6 H 3 CI I, obţinut prin io- 

 duraţia derivaţilor fenuluî în presenţa S0 4 H 2 , corp important prin den- 

 sitatea luî mare, D = 2,55, din care causă pdte avea inportante aplica- 

 ţiunî în mineralogie. Depune apoi, spre publicare în buletin un studiu 

 complect asupra Ozokeriteî române — Cera de Moldova — dând maî multe 

 analize a unor eşantione din cari face o varietate nouă Moltlovita. 



Se propun ca membrii d-niî: D. G. Ionescu, I. Velichi şt I. Voinea 

 la secţiunea sciinţelor naturale, d-niî : N. Şerbănescu, D. Poenaru, A. Ar- 

 senescu şi C. Nicolau, ingineri electricianî, la secţiunea sciinţelor fizice, 

 asupra votăreî cărora societatea se va pronunţa în şedinţa viitdre. 



Şedinţa se ridică la orele lO'/g sera. 



Preşedinte, dr. A. O. Saligny. 



Secretar, G. Muntcanu-Murgocî. 



PROPOSiŢIA FĂCUTA DE D-l JAQUET 



In şedinţa de la 10/22 Februarie 



RELATIVA LA 



STUDIUL FAUNEI DIN ROMÂNIA. 



Monsieur le President el Messieurs^ 



II y a quelques annees, le vice-consul roumain M. Holban, residant 

 â Geneve, fit annoncer une conference publique dont le sujet etait: Un 

 paijs inconnu. Une foule compacte se pressait dans l'enceinte de l'Athe- 

 nee pour ecouter le conferencier. — Quel etait ce pays inconnu, ou se 

 trouvait-il, quelles etaient ses limites? Telles etaient Ies questions que 

 l'on entendait formuler un peu partout parmi Ies personnes qui venaient 

 de prendre leurs places. 



Apres qUelques paroles de M. Holban, le public etonne apprenait 

 que cette contree inconnue se trouve en Europe et qu'elle se nomme 

 la Roumanie. Et pour plusieurs de ces auditeurs, ce nom de Roumanie 

 evoquait dans leur esprit l'idee d'un pays lointain, sans frontieres deli- 

 mitees, quelque chose de vague, de nuageux et d'obscur ayant des re- 

 lations avec Ies Slaves et Ies Turcs, et c'etait tout. 



Le conferencier eut bien vite leve le voile qui recouvrait son pays et 

 fit apparaitre ce dernier sous Ies couleurs Ies plus variees. II mit en re- 



