130 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



împrăştiate pe o întindere de maî multe decimî de hectare şi legate 

 între ele prin şanţuri, cari să le permită a curge ca puţurile artesiane, 

 sub propria-le presiune, dau o apă forte plăcută la gust, de o extraordi- 

 nară limpiditate, însemnând 12°,5 la termometru centigrad. «In total pri- 

 vite — se exprimă Institutul chimic universitar care le-a analisat — aceste 

 ape oferă o composiţiune care satisface unor pretenţiunî chiar rigurose 

 sub puntul de vedere igienic, corespundend composiţiuneî apei din Dămbo- 

 viţa de la origina sa». 



Sondagele de la Joiţa s'aii lăsat în curgere permanentă în tot cursul 

 anului 1894 şi, în tot acest interval, s'aii făcut observaţiunî asupra debi- 

 telor lor. Ele au dat: 



Litri 0,80 pe secundă în trimestrul I al luî 1894. 

 « 0,74 « « « « II « «• « 



« 0,40 « « « « III « « « 



« 0,57 « « « « IV « « « 



Sondagele de la Joiţa sunt cu vr'o 10 kilometri în afară de incinta 

 fortificată a Bucurescilor şi s'a vedut avantagiu ca instalaţiunea alimen- 

 tarei cu apă a cetăţeî Bucurescî să se facă, de e posibil, în interiorul 

 linieî de fortificaţiunî chiar, spre a fi la adăpost de stricăciunile inimice 

 în cas de investiţiune a oraşului. 



Puntul care, fiind în incinta fortificată a Capitalei, să se găsescă în 

 acelaş timp în imediata apropiere a apeductului existinte, pentru care se 

 vedea interes a se utilisa şi pentru nouile ape, s'a găsit a fi Chiajna, pe 

 valea Dâmboviţeî, între fortul cu acelaş nume şi bateria de la Rudenî. 



Aci dar s'aii organ isat lucrări de căutări ale curinteluî subteran de apă 

 ascendinte pus în evidenţă maî întâiu la Joiţa şi, simultan cu observa- 

 ţiunile la cari aîi fost puse sondagele de la Joiţa, s'a început căutările 

 şi la Chiajna. 



Cinci prime sondage prealabile făcute la Chiajna, după sistemul urmat 

 la Joiţa, la mari depărtări unul de altul, dovediră că stratul impermeabil 

 care separă apele freatice de apele subterane, există şi la Chiajna şi că 

 sub acest strat curg ape subterane, cari pot ţişni până la un nivel va- 

 riând de la ra -, 60 până la 1 m -, 00 d asupra nivelului Dâmboviţeî. 



Pre când lucrările pentru studiul straturilor achifere de la Joiţa şi 

 Chiajna se continuau, dând din di în di nuoî dovedî de întinderea ba- 

 sinuluî, presa cotidiană maî întâiu, sub semnătura a doî distinşi profe- 

 sori de geologia, contestă origina acestor ape, presentându-le ca freatice, 

 prin urmare contaminabile. 



Un inginer de mine, chiar presintă Primăriei, spre tomna luî 1894, o 

 lucrare în care conchidea, între altele, 



că, din causa unor fracturi şi îndoituri, ce ar exista în scorţa pămîntescă 



