Buletinul societăţii de sciinţe 131 



a regiunii dintre Milcov şi Olt, continuitatea scurgereî apelor de supterane 

 la munte spre Dunăre se găsesce supusă la succesive întreruperi, cari au 

 de consecinţă, în ce privesce apele pe cari Primăria le studia, separarea 

 şi limitarea la o mică întindere a basinelor de la Joiţa şi Chiajna; 



că apele acestor basine nu pot veni de cât dintr'o zonă forte apro- 

 piată de Capitală şi că ele primesc numerose incursiuni de ape freatice; 



că, în fine, sistemul idrotecnic ce se întrebuinţeză în sondagele de la 

 Chiajna nu corespunde scopului. 



Administraţiunea municipală nu putea remâne indiferentă cu privire la 

 influenţa ce fracturele şi îndoiturile de car! era vorba ar putea avea a- 

 supra basinuluî achifer de la Joiţa şi Chiajna, şi, pentru a elucida acesta 

 cestiune, având în vedere că d. Drăghiceanu, care scosese la ivelă aceste 

 dislocaţiunî, întemeia teoria fracturelor şi îndoiturilor sale pe studiile 

 geologice ale înveţatuluî frances Daîibre'e, Primăria recurse la acesta, 

 pentru a se pronunţa până la ce grad pot fi fundate temerile ce pro- 

 voca lucrarea d-luî Drăghiceanu. 



Iată însă, pe scurt, cum conchidea mult regretatul membru al Institu- 

 tului Franţeî, într'un avis ce a presentat Primăriei la 10 Noembre 1894, 

 asupra acestuî obiect : 



«Fracturele saiî îndoiturile de la Vest spre Eşt, figurate de d. Dră- 

 ghiceanu pe carta sa geologică, nu au, pote, totă desvoltarea pe care 

 le-o atribue d-sa; 



«Conchidem că sistemul de fracturi şi îndoituri admis de d. Drăghi- 

 ceanu, chiar presupus esact, nu ar putea să aibă influenţa pe care i-o 

 atribue, relativ la regimul apelor subterane; 



«Fără să putem afirma că acest basin de la Joiţa şi Chiajna s'ar în- 

 tinde până la munte, lucru de altminteri posibil, el se întinde totuşi pe 

 o suprafaţă mare ; 



«Dacă apele superficiale pot, în mod accidental, să se cobore în pă- 

 tura achiferă pe care o exploateză puţurile de la Joiţa şi Chiajna, este 

 greii să credem că aceste puţuri ar fi alimentate de pătura freatică ; 



«Sistemul prin care oraşul^Bucurescî 'şî propune să capteze apele ascen- 

 dinte de la Chiajna, este cu îngriji?'e studiat şi apropriat resultatelor dorite; 



«Studiul d-luî Drăghiceanu nu releveză nicî un fapt care ar putea 

 pune în dubiii reuşita sistemului prin care se caută a se aprovisiona Ca- 

 pitala română cu apă potabilă; credem chiar că acest sistem pote resolvi 

 forte avantagios cestiunea atât de dificilă a alimentării Bucurcscilor.-» 



Pentru că, cu tot acest autorisat avis al d-luî Daubree, tot se contesta 

 unitatea şi continuitatea stratului de apă ascendinte, pus în evidenţă prin 

 puţurile ţîşnitore de la Joiţa şi Chiajna, spre a dovedi acesta continuitate 

 am străpuns, pe splaieţul Dâmboviţeî, în oraş, la Malmaison, între podul 

 S-tul Elefterie şi Usina idraulică, o serie de vr'o 7 — 8 sondage identice 

 celor de la Joiţa şi Chiajna. îndată ce aceste sondage străpungeau pri- 



