BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 133 



aruncă apă, iarna şi vara, în cantităţi, din acclaş strat general şi prin 

 urmare de aceeaşi calitate, ca şi cele de la Chiajna şi Joiţa, spre ma- 

 rele deliciu al populaţiuniî de prin prejur, care preferă acesta apă arte- 

 siană, bună la gust, limpede şi rece, orî-căreî alte ape. 



Acesta fu prima probă a unităţeî stratului cu ape ascendinţî de la 

 Joiţa, Chiajna şi Bucurescî, strat pe care d. Drăghiceanu, prin sistemul 

 fracturelor sale, '1 închipuia a fi divisat în maî multe mici basine, inde- 

 pendinţî unul de altul. , 



Lucrările ulteriore, de cari voiu avea onorea a ve vorbi pe dată, vor 

 demonstra într'un mod irecusabil acesta continuitate a stratului subteran 

 de ape ascendinte din Nord-Vestul Capitalei. 



Datoresc, d-lor, distinsului idrolog german Thiem ocasiunea d'a fi făcut 

 aceste lucrări probatorii. 



Chemat de Primărie a se rosti asupra valoreî idrologice, din punctul 

 de vedere al alimentării Capitalei cu apă, a regiuneî de la Chiajna şi 

 Joiţa, d. Thiem preferi acestei localităţi Valea-Argeşuluî. După ce însă 

 explora acesta vale prin sondage, de la Vidra până la Malu spart şi 

 maî sus, o abandonă pentru a conchide că localitatea numită Ulmii, în 

 apropierea imediată a Joiţeî, este aceea la ale cărei ape subterane ar 

 trebui să se adreseze Bucuresciî. 



Pentru că n'am împărtăşit modul d'a vedea al d-luî Thiem asupra a- 

 cesteî alegerî, Administraţiunea municipală a Capitalei mi-a dat fericita 

 ocasiune d'a întinde studiele idrologice din regiunea de la Nord-Vestul 

 Bucurescilor pe tot patrulaterul dintre Joiţa, Malu spart, Mihalescî şi 

 Cotrocenî, între rîurile Dâmboviţa şi Argeş, patrulater care are nu maî 

 puţin de 23 kilometri lungime, pe vre-o 14 kilometri lărgime media. 



Asupra resultatuluî obţinut de la aceste studii îmî voiii permite a ve 

 întreţine şi voiii atrage atenţiunea d-vostră, d-lor, asupra foloselor ce ar 

 eşi din utilisarea mareluî curent de ape subterane pus la ivelă, atât 

 pentru alimentarea cu apă a oraşelor şi satelor, cât, şi maî cu semă, pentru 

 fertilisarea câmpiilor prin irigaţiunea lor cu aceste ape. 



Pentru o maî bună înţelegere a circumstanţelor în cari se presintă 

 idrologia subterană a regiuneî din Nord-Vestul Bucurescilor, ve rog să 

 îngăduiţî, domnilor, ca să reamintesc înaintea domnielor-vostre metamor- 

 fosele ce a luat succesiv, în era kainozoică şi cea diluvică, scorţa pă- 

 mîntescă ocupată aslădî de ţera nostră. 



Pe timpul epoceî miocenice, absolut cea maî mare parte din suprafaţa 

 României era acoperită de mare, uscatul nefiind represintat de cât de 

 şuviţa de pămînt, coprinsă între cresta Carpaţilor şi o linie care, plecând 

 de la Vârciorova, trece pe la Rîmnicul-Vâlceî, Câmpul-Lung, Slănicul- 

 Prahoveî, Tergul-Ocneî şi Piatra-Neamţu, pentru a se sfîrşi la Fălticenî. 



s 



