BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE lâ5 



logieî subterane, graţie, maî cu semă, inclinaţiuneî acestor straturi de la 

 Carpaţî spre Dunăre. Aceste strate copiind curenţii de apa subsolică 

 despre care ne propunem a ve întreţine. 



* 

 * * 



Formaţiunea petrografică indicată maî sus pentru şesul României, a 

 fost verificată, în ce privesce cuaternarul şi pliocenul, şi găsită întocmai 

 prin 178 sondage la diverse adencimî ce am practicat în regiunea din 

 Nord-Vestul Bucurescilor, printr'un sondagiii la 45 m., ce am făcut în 

 oraşul Buzeu în scop de căutare de ape alimentare pentru acest oraş şi 

 prin săpături ce am esecutat în valea de la Ghisadaru, aparţinând pla- 

 toului diluvial de la Frăţescî de d'asupra Giurgiului, d'asemenea în scop 

 de căutare de ape alimentare. 



Planul dat de foia II, ce aveţi înaintea d-vostră, indică puntele unde 

 s'ati făcut sondagele ; liniile roşii arată urmele profilelor geologice ce am 

 întocmit cu ajutorul sondagelor. 



Foia III ne dă profilul geologic fragmentar stabilit pe valea Dâmbo- 

 viţeî de la Vitan până la Joiţa. P'acest profil am indicat, pe lângă son- 

 dagele făcute de Primărie, sondagiul făcut de Guvern în 1866 pe platoul 

 Cotrocenilor şi care a fost coborît până la o adîncime de 253 m - , 70, cum 

 şi sondagiul făcut de d. Marinescu Bragadir în 1895 la fabrica sa de 

 bere de pe calea Rahoveî, sondagiii care alimentă acesta fabrică cu ape 

 ascendinţî de la adîncimî până la 207 m. sub faţa solului. 



Pe foia IV este figurat profilul longitudinal al curentului achifer, de la 

 Icona până la Bragadir. 



P'aceeaşî foie se vede profilul transversal între Malul-Spart pe Argeş 

 şi Joiţa pe Dâmboviţa. 



In foia V avem profilele transversale dintre Ordorenu pe Argeş şi 

 Chiajna pe Dâmboviţa, cum şi profilul dintre Mihalescî pe Argeş şi Co- 

 trocenî. 



Fie-care ordonată a acestor profile este dată de un sondagiii. 



Lungimea cumulată a celor 5 profile espuse, este de 94.419 m -,10. 



Cele 178 sondage cu ajutorul cărora am stabilit aceste profile, ne-aii 

 permis să constatăm că şesul din Nord-Vestul Bucurescilor se compune 

 în genere, considerat de la suprafaţă în jos, de un strat de pămînt ve- 

 getal (humus), căruia 'î urmeză maî întâiu un lut argilos de culore în- 

 chisă, cu aparinţe de stratificaţiune, constituind cea-ce se chiamă lehm 

 şi apoî un al doilea fel de lut, de culore galbenă-roşcată, recunoscut 

 sub denumirea de loess. Maî peste tot, ambele aceste două feluri de lut 

 se găsesc representate. Sub păturile de lehm saii loess, sonda întîlnesce 

 un strat maî mult saii maî puţin gros de nisip amestecat cu petriş, re- 

 pausând pe o pătură de argilă plastică. Acesta-î urmată de o alternanţă 

 de straturi de nisip cu petriş şi de straturi de argilă. 



