138 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



a dovedit o în numerose locuri, apa sub presiune a stratului pliocen se 

 ridică, prin acele spărturi ale argilei, în stratul permeabil cuaternar, pen- 

 tru a-1 alimenta. 



Acesta-'î modul de alimentare al stratelor achifere din Nord-Vestul Bu- 

 curescilor. 



Este posibil şi chiar probabil ca, p'alocurea, acoperişul stratului achi- 

 fer cuaternar şi chiar terţiar, să fi fost coros de rîurî şi albia acestora 

 să se fi pogorît în stratul achifer chiar. E greu de admis însă că, în a- 

 tarî casurî, apa rîuluî ar face incursiune în stratul achifer şi s'ar perde 

 într'însul şi acesta din causă că apa stratului achifer se află în genere 

 sub presiune aşa că iea are tendinţa d'a eşi şi de a curge la supra- 

 faţă, iar nici de cum d'a primi ape de la suprafaţă. Numerose exemple 

 ne-au confirmat acesta deversare a apelor stratului achifer în apele rîu- 

 rilor. D-l inginer Giulini a observat că rîul Răstoca, care în jos de Bo- 

 lintin iea numele de Sabar, contrar caracterului nurilor nostre, are la e- 

 tiagiu o apă limpede şi rece vara, iar iarna destul de caldă pentru a nu 

 îngheţa, datorită deversării stratului achifer în care a pătruus albia rîu- 

 luî. O incursiune a apelor stratului achifer în rîul Sabar are loc şi în 

 dreptul comunelor Domnesciî de sus şi Domnesciî de jos. Urcarea bruscă 

 a curbelor idrostatice ale stratului achifer la trecerea lor peste Sabar în 

 cea d'întâiu dintr'aceste localităţi, după cum vedem în planul II, şi tur- 

 mentarea ce se observă în aceste curbe în dreptul Domnescilor de jos, 

 ne indică deversarea ce fac aci apele subsolice în rîu. Faptul acesta se 

 trădeză şi de profilul idrologic Chiajna-Ordoreanu (foia 5). — însărcinând 

 pe d-l conductor Mincu d'a verifica daca şi Ciorogârla presintă atarî ca- 

 şuri, d-sa mi-s raportat că de la Bragadir pînă la Joiţa, d'o parte şi d'alta 

 a rîuluî, se vede pe alocurea eşind din malurî, când acestea sunt de 

 nisip sau petrişî, vine de apă, recî şi limpedî, carî merg a se perde în 

 apa rîuluî. — In valea Dâmboviţeî la Chiajna, spre malul despre fortul Ru- 

 denî, sunt maî multe corosiunî în stratul impermeabil pe care curge 

 Dâmboviţa. In loc ca apa Dâmboviţeî să se perdă în găurile formate de. 

 aceste corosiunî, din potrivă ; puternice vine de apă ies din subsol p'a- 

 ceste găuri, pentru a forma curente de apă la suprafaţă. — Căruî fenomen 

 în fine, dacă nu deversării la suprafaţă a apelor sub-solice, atuncî când 

 o corosiune sau o surpătură a avut loc în stratul achifer, se datoresce for- 

 marea, în plină câmpia, a unor bălţî maî întâiu şi apoi a unor impor- 

 tante cursuri de apă eşind dintr'însele, ca Snagovul, Pociovaliştea, Moş- 

 tiştea şi altele? 



Din punctul de vedere al alimentăriî oraşelor cu ape din subsol, ar fi 

 de dorit chiar ca apa rîurilor să potă pătrunde în stratul achifer şi a- 

 pele de gârlă să se amestece cu cele subsolice. Printr'acestă contribu- 

 ţiune a rîurilor nu numaî că cantităţile de apă cerute s'ar capta după 

 întinderi maî mici, dar şi gustul lor ar câştiga, fiind cunoscut că în ge- 



