BULETINUL SOCIETĂŢII PE SCIINŢE 139 



neral apele de gârlă sunt maî dulci şi maî uşore de cât cele subterane. 

 Amestecul acesta, diluând şi maî mult părţile minerale ale apelor subso- 

 lice, nu le-ar micşora întru nimic valorea lor igienică, pentru că, dacă 

 se admite ca potabilă la rigore o apă de gârlă care a fost trecută prin- 

 tr'un fiiltru artificial de la 1 la 2 m. grosime, de ce nu sar încuviinţa 

 un amestec cu ape ce traversă filtre naturale pe grosimi de kilometri 

 întregi? 



* 



Ast-fel cum le arătăm maî sus, sunt condiţiunile de formaţiune şi mo- 

 dul d'a se înfăţişa al stratelor achifere ce am studiat în patrulaterul Joiţa ; 

 Malul spart, Mihăilescî şi Cotrocenî. 



Acest strat se întinde la Nord, după cum am vedut, pînă sub colinele 

 munţilor, de unde se alimentă, iar la Sud pînă în Dunăre sau falia exis- 

 tînd d'a lungul acestui rîu, în care se devarsă. La Est, stratul achifer ce 

 ne preocupă se prelungesce cel maî puţin până la Olt, dovadă de acesta 

 ţîşnirea apei în sonda de la podul pe Olt de lingă Slatina. La Vest am 

 întîlnit acest strat achifer în sondagiul ce am făcut anul trecut în Oborul 

 oraşului Buzeii, sondagiii al cărui profil este dat de foia IX. Primul strat 

 de argilă, pliocenică apare aci la 6 m -,30 de la faţa soluluî. îndată ce 

 sonda 1-a pătruns, apa din depositul de nisip şi petriş aflat sub acesta 

 argilă, s'a ridicat în tub. Un al doilea strat de argilă s'a găsit la 17 m - 

 adîncime, iar un al treilea la 32 ra -,00. Apa sub presiune din acest al treilea 

 strat de argilă, s'a ridicat de la 39 1U- ,30 profundime până la m - ,30 

 d' asupra soluluî, ea găsindu-se sub o presiune de 4 atmosfere. 



Vîrsta pliocenică a stratelor achifere din sondagiul de la Buzeii se 

 probeză şi prin fosilele găsite. Am aci o paludină scosă din sondagiul 

 de la Buzeii, paludină identică, ca formă şi dimensiune, cu paludină Tur- 

 gida, găsită în 1849 de d. Biete în stratele de nisip terţiar de la Bucoveţ, 

 aşa cum ne-o arată d. inginer R. Porumb aru în studiul geologic făcut de 

 d-sa în împrejurimile Craioveî. 



Acum, domnilor, că am constatat existenţa şi am expus modul d'a se 

 fi format şi d'a se alimenta al stratuluî achifer din Nord-Vestul Bucu- 

 rescilor, să stabilim ce debit are acest strat, considerat numaî pe partea 

 luî dintre Argeş şi Dâmboviţa, în dreptul Bucurescilor, parte care numaî 

 a fost supusă la determinări idraulice. 



Pentru aceste determinări, am construit pe profilul Mihăilesci-Cotrocenî, 

 foia V, cele doue puţuri de încercare, ce ve represintă fotografiile din 

 naintea d-vostră, în punctele ocupate de sondagele I şi IX. 



