142 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



Aceste puţuri sunt ghisduite cu văcăliî de fontă de l ra -,80 diametru, des- 

 cinse în stratul achifer prin metode pneumatice, până la primul strat de argilă 

 compactă întîlnită. Puţul No. 1 a atins argila compactă la 12 m -,85 de la 

 faţa solului, iar puţul No. IX numai la 21 ra -',15. De şi depărtarea între 

 aceste puţuri nu este maî mică decât de 2.700," 1 -, nivelul apei s'a stabilit 

 în ambele puţuri la înălţimi sensibil aceleaşi, la cota 95,75 d'asupra ni- 

 velului măreî în puţul I şi la 95,60 în puţul No. IX. 



La 28 Iunie 1896, s'a început pomparea acestor puţuri, di şi nopte, 

 neîntrerupt, şi s'a continuat 53 dile pentru puţul I şi 57 dile pentru puţul 

 IX. In acest timp de pompare s'a stabilit ceea ce se chiamă starea de 

 echilibru, adică momentul când cantitatea de apă extrasă prin puţ, după 

 o zonă determinată de captare, să fie egală cu cantitatea ce natural ali- 

 menta acea zonă, fără a se lua, prin pompare, din depositul de apă ce 

 se află acumulată în stratul achifer. 



Ar fi prea lung a intra, înaintea d-vostră, domnilor, în descrierea me- 

 todelor de observaţiune, înregistrare şi calcul pentru constatarea canti- 

 tăţeî de apă pompată dilnic sub o anumită depresiune a nivelului piezome- 

 tric, pentru determinarea întindereî zoneî de captare şi pentru constatarea 

 stăreî de echilibru; am dat aceste descrieri în Memoriul ce am publicat 

 asupra cestiuneî (1); ve voiii expune numai că, din pomparea puţurlor de 

 încercare No. I şi IX după profilul Mihăescî-Cotrocenî, a resultat că, fără 

 a se avea recurs la apa ce se găsesce depositată în stratul achifer, se 

 pote estrage, după o lărgime de strat achifer de 685 m -, cu o depresiune 

 de pompare de 4 ro -42, câte 3.645 mc - de apă pe di, acesta cantitate de apă 

 representând alimentarea dilnică a stratului pe lărgiaea de 685 m - 



Stratul ce considerăm avend o lărgime de 18 kra -,250 m -- între Argeş şi 

 Dâmboviţa, se deduce, printr'un simplu calcul de proporţiunî, că prin- 

 tr'acest strat curge dilnic, de la munte spre Dunăre, care 97.108 mc - de 

 apă, saîi, rotund, câte 5.300' uc - apă pe fie-care km. de lărgime a stra- 

 tului achifer. 



Acesta însemnată cantitate de apă provine e:. numai de la munte cur- 

 gând d'acolo prin păturile permeabile ale pliocenuluî, sau se datoresce şi 

 infiltraţiunilor de la suprafaţă, or infiltraţiuniî apei rîurilor? 



Etă cestiunî ce se pot pune şi căror -a voiii căuta a răspunde. 



Cum că stratul achifer ce considerăm este alimentat în absolut cea 

 maî mare a sa parte cu ape de munte, descindend prin păturile per- 

 meabile ale pliocenuluî, o dovedesce maî întâiu o logică consecinţă a 

 examinării profilului geologic stabilit între Bragadir şi Câmpul-lung. Probă 

 de acesta ne daii şi puţurile de încercare N-rile I şi IX. 



Intr'adever, puţul No. 1, adînc de 12 m -,85, pătrunde numai în nisipul şi pie- 



(1) N. Cucii St. Aducerea de Nouî ape alimentare în Bucurescî ; în 4° de 84 pag. 

 cu 5 fotografii şi VIII desemne; Bucurescî, 1897; Tip. C. Gobl. 



