BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 143 



trişul cuaternar ; puţul No. IX, de 21 ra -,15, profundime, traversă cuaternarul 

 şi primul strat permeabil al pliocenuluî, într'un punt unde argila separând 

 aceste două etage a fost corosă, ne-rămânend dintr'însa ca vestigii de 

 cât câte-va lentiliî întîlnite de sondele IX şi XII. De şi aceste puţuri se 

 găsesc unul de altul la nu maî puţin de 2.700 m -, de şi ele se află în con- 

 diţiunî atât de diferite de adîncime şi strate traversate, totuşi în timpul 

 pompării ele au avut, pe unitatea de lărgime de zonă de captare, debite 

 medii apope identice: 



°-^ =5 mc ,38 putui I si -^ — = 5 mc ,27 putui IX. 

 620 m - ■ s ' 750 m - ' r ' 



Acesta probeză că şi stratul cuaternar de o parte şi stratul cuaternar 

 unit cu cel pliocenic de alta, sunt d'o potrivă alimentate. Dar o atare 

 egalitate de alimentare n'ar putea esista dacă stratul cuaternar s'ar hrăni 

 cu apele meteorice cădute pe suprafaţa luî, iar cel pliocenic cu apele de 

 la munte. Numai identitatea alimentării prin apele pliocenice sub presiunea 

 ambelor strate graţie numeroselor soluţiunî de continuitate esistând în 

 argila ce le separă, pote asigura egalitatea alimentării şi egalitatea nive- 

 lului de ascensiune ce se constată. 



Se pote, cu tote acestea, ca pătura impermeabilă ce acoperă stratul 

 achifer cuaternar să fie spartă p'alocurea şi incursiuni de apă de la su- 

 prafaţă să aibă loc în stratul achifer; proporţiunea acestor incursiuni in- 

 cidentale nu pote fi însă de cât minimă, avendu-se în vedere importanţa 

 alimentării pliocenice. 



D'asemenea şi apa rîurilor, când patul acestora a străpuns în stratul 

 achifer, pote face incursiuni într'însul, cum şi vice versa, după variaţiunea 

 periodică în nivel fie al rîurilor, fie al apei subsolice. Am supus chiar 

 calculului incursiunea ce face Ciorogârla în puţul N-rul I, care este săpat 

 în apropierea acestui rîu şi am constatat, prin cunoscuta metodă de 

 calcul basată pe diferinţa de temperatură a apelor de provenienţe deo- 

 sebite, că, atunci când nivelul stratului achifer s'a deprimat cu 3 m -,00, 

 apele Ciorogârleî au pătruns în puţ în proporţiunea de 16% din volumul 

 apei estras dintr'însul. 



După cum vedem, Domnilor, dacă apele locale de suprafaţă pot,să pă- 

 trundă, incidental şi în proporţiunî minime, în stratul achifer ce am stu- 

 diat, abundenţa şi normala alimentare a acestuia este de la munte. 



Acestei alimentări se datoresce şi constanţa volumului apei subsolice. 



Pe basa viteseî de curgere ce s'a constatat că are apa în stratul ce 

 considerăm, pe porositatea dovedită prin experienţă a acestui strat şi 

 pe volumul luî, s'a calculat că volumul de apă înmagasinat într'însul 

 este de 1.302.000.000 m -% cub care este de 40 orî maî mare de cât vo- 

 lumul ce anual curge prin profilul Mihăilescî-Cotrocenî. 



Astfel fiind, stratul achifer de care ne ocupăm se va slei după 40 de 

 anî, dacă în acest interval n'ar maî fi alimentat, adică dacă 40 anî d'a 



