144 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



rindul n'ar maî ploua sau ninge la munte. O atare ipotesă fiind insă ne- 

 admisibilă, vedem că stratul nostru ne pote da constant volumul de apă 

 ce am voi să extragem dintrî'nsul, întru cât extragerea n'ar fi maî mare 

 de 97.000 mc - pe di. 



D. Robescu, Primarul Capitalei, cu acel spirit practic care este pro- 

 priii administratorului precaut, s'a pus în ipotesa că stratul achifer din 

 care am propus a capta apa pentru Bucurescî, n'ar fi alimentat de ni- 

 căerî şi că n'ar consta de cât dintr'un deposit limitat de apă. In acesta 

 ipotesă, calculând volumul de apă ce se găsesce în subsol pe lungimea 

 dintre profilele Joiţa-Malul spart şi Cotroceni-Mihailescî şi pe o lărgime 

 numai de 10 km., pe cât este proiectată captarea pentru Bucurescî, a 

 găsit că se dispune aci de 394.077.378 mc - apă. Necesităţile alimentare ale 

 Capitalei fiind de 40.000 mc - apă pe di, saii de 14.600.000 m - c - pe an, ur- 

 meză că, chiar de s'ar admite că nu e alimentat de nicăierî, subsolul 

 din Nord-Vestul Bucurescilor, chiar numai pe 10 kilometri din lărgimea 

 stratuluî achifer, ţine la disposiţiunea Capitaleî apa care 'î e necesară ali- 

 mentării eî pe timp de 27 anî. 



* 



Cu totă amabila asigurare ce mi-a dat amicul meu, d. dr. Istrati despre 

 interesul ce aţî avea să cunosceţî de unde conteză Capitala d'a-şî apro- 

 visiona nouî ape de beut, n'aşî fi cutezat, pote, să ve întreţin de o ces- 

 tiune locală; dacă am adus înaintea d-vostre studiul idrologic al regiuneî 

 din Nord-Vestul Capitaleî, este că mi s'a părut că, lăţindu-se acest stu- 

 diu şi peste limitele în carî 'l-am făcut eu, s'ar putea pune la disposi- 

 ţiunea ţereî un eficace mijloc, atât pentru îmbunătăţirea stăreî igienice 

 a comunelor nostre, urbane sau rurale, prin forte eftina şi comoda lor 

 alimentare cu ape subterane, cât şi pentru asecurarea rodniciei pe orî ce 

 timp a holdelor nostre, prin irigarea lor cu acest fel de ape. 



Dacă deschidem, d-lor, raportul ce a publicat Directorul general al Să- 

 nătăţeî publice, distinsul d. dr. Felix, asupra stăreî sanitare a ţereî în 

 anul trecut, veţi vedea cu mirare că, fără să maî vorbim de sate, auto- 

 ritatea sanitară constată că numaî două oraşe din ţară sunt alimentate 

 intr'un mod convenabil cu apă: Focşanii şi Râmnicul Sărat. Dintre cele 

 alte, şi lăsând la o parte Sinaia, care 'şî va inaugura în curând o distri- 

 buţiune de apă de isvore, Galaţul e alimentat cu apă filtrată, Brăila îl 

 urmeză pe acesta cale, iar restul este în căutarea apeî necesare, la dis- 

 tanţe adesea marî, fără ca să se fi confirmat printr'un studiu idrologic 

 necontestat că, maî adesea, apa dorită se află în subsolul însetatelor o- 

 raşe, neaşteptând de cât sonda pentru a veni să le îndestuleze şi să le 

 însănătoşeze. 



Nimenî, pe daltă parte, n'a contestat de ce folos ar fi pentru agri- 

 cultură irigarea câmpiilor nostre. Acum vreo 20 de anî a fost chiar ces- 



