BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCI1NŢE 145 



tiunea, în scopul d'a se introduce irigaţiunile în ţară, d'a se săpa un canal 

 de la Vârciorova la Brăila, pe sub coline, prin care să se derive apele Dună- 

 rei. Negreşit că acest proect al contelui Gioia ar fi resolvit cestiunea în 

 chip grandios; nu 'î stau în cale însă de cât cele căte-va sute de milidne 

 leî necesare lucrărilor. Cu mijloce incomparabil maî modeste, proprietarii, 

 ale căror moşii se presteză la acesta, ar putea să şi irige ţarinele lor, cum 

 o fac Italienii prin fontanilele lor, din întinsul curent de ape subterane 

 ascendenţi, existând în câmpia română, atunci când acest curent ar fi 

 complect studiat. 



De aşa însemnate aplicaţiunî sunt apele subsolice din cari despre o 

 mică părticică v'am întreţinut astă seră. 



Dacă am făcut-o, a fost, domnilor, numai în scopul ca, atrăgendu-ve 

 atenţiunea asupra obiectului, să-1 supuneţi la criteriul aprecierilor d-vostre 

 şi, apropriindu-vi-1, să ve creaţi ocasiunî de a studia, defini complect şi 

 utilisa apele subterane, spre marele folos sanitar şi economic al scumpei 

 nostre Românii. 



CHESTIUNI ISTORICE 



RELATIVE LA BEREA INDIGENA 



DE 



Dr. RĂDULESCU 



(Conferinţă făcută cu ocasiunea visiteî fabrice! Opler, la banchetul aniversării). 



Este incontestabil că avuţia unei teri depinde forte mult de desvoltarea 

 industriei naţionale, adică a acelui factor, acelei activităţi omenescî, care 

 are de scop transformarea materiilor prime. 



Industria la rîndul eî stă în strînsă legătură: 1) cu avuţia naturală a 

 pămîntuluî, fie în interiorul luî, fie la suprafaţa luî; 2) cu capitalul inte- 

 lectual şi material al unuî popor. 



Seim cu toţii că avuţia aprope esclusivă a ţăreî nostre se află con- 

 centrată la suprafaţa pămîntuluî eî şi anume, sub formă de terenurî fertile 

 arabile, de păduri seculare, de rîurî navigabile şi producetore de forţe 

 motrice, etc. De şi interiorul pămîntuluî nostru posedă câte-va materiî 

 forte preţiose ca, sarea, petroleul, cerezina, lignitul, antracitul, pietre de 

 construcţiunî, ape mineralizate, din care unele cu renume, etc, etc, totuşî 

 minereuri ca hulia, ferul, etc, carî formeză baza industriilor moderne 

 aflându-se în cantitate prea mică, sau. în condiţiunî nefavorabile de ex- 

 ploatare, temelia avereî nostre naţionale o formeză plugâria. 



