146 BIÎLETINLÎL SOCIETĂŢII DE SCIINŢH 



Agricultura însă singură, fără concursul unui factor transformator al 

 produselor eî, adică fără industrie agricolă, nu pote realiza un venit echi- 

 tabil şi acesta, în primul rînd, din causa fluctuaţiuneî preţurilor prove- 

 nite din jocurile de bursă. Deci, ceea ce pote asigura agricultureî o 

 rentabilitate, o resplată maî mare, şi o pote preveni şi apera maî lesne 

 de crize, de dezastre financiare, sunt factorii transformatori aî produselor 

 eî, adică fabricele de produse agricole. 



Sub acest raport ţara nostră a făcut progrese simţitore; totuşi maî 

 este de făcut încă forte mult. Şi deci apariţiunea unei nouî fabricî de 

 acest gen, nu pote de cât să ne bucure. 



Din industriile, cari stau în strînsă legătură cu plugăria, ţara nostră po- 

 sedă mori sistematice, o fabrică de zahăr de sfecle şi altele sunt actual- 

 mente pe cale de a se înfiinţa, posedă fabricî de amidon, de spirt ; de 

 bere, etc. 



Până în present, ceî maî puternici factori transformatori aî produselor 

 agricultureî nostre sunt representaţî prin doue categorii de fabricî, şi 

 anume, fabricî de spirt şi de bere. 



Dupe statisticele Ministeruluî nostru de Finance aii existat în anul 

 1895 — 96, patru-decî şi opt de fabricî de spirt, cari aii transformat 81.000.000 

 kilograme de cereale în 28.394.452 litruri de spirt, care a plătit Statului 

 9.540.006 leî, banî 75. In cantitatea de cereale transformate figureză: po- 

 rumbul cu 80%, secara cu 40% şi orzul cu 16%. 



Din aceiaşî statistică reese, că în 1895 — 96 au existat în ţară 19 fa- 

 bricî de bere, carî au produs 4.396.625 litrurî de bere, la fabricaţiunea 

 caria s'au întrebuinţat 1.100.000 kilograme de orz şi 19.000 kilograme 

 de hameiu. 



Aşa dar, aceste doue grupe de fabricî consumă de la agricultură anual 

 10 — 12.000 vagone de cereale, ceea-ce formeză un debuşeu respectabil. 



Am menţionat în treacăt aceste puţine date statistice, numaî cu scopul 

 de a ne face o idee despre valorea industriilor de materiî fermentescibile. 



Istoricul bereî la diferite popore. 



Scopul acestei lucrări este de a ve întreţine despre fabricaţiunea şi 

 composiţiuneî bereî în genere, şi în special a celeî românescî. 



Sunt forte mulţî la noî, carî cred, că berea este o băutură de origină 

 germană. Spre a ne putea lămuri asupra acestui punct cred nemerit a 

 face istoricul acestei băuturi în genere şi în special cu privire la ţara nostră. 



Băuturi preparate din cereale sunt cunoscute din timpurile cele maî 

 vechi. Ast-fel Chinezii, Japoneziî, Egipteniî şi Abisinieniî cunosceaii deja 

 berea. 



Osiris, zeul egiptian, a indicat deja mijlocele de a se prepara berea 

 din orz. Dupe dînsul, acesta băutură era destinată a înlocui vinul. 



