BULETINUL SOCIETĂŢII DE SClINŢE i4â 



reputaţiunea universală, de care se bucură şi astădî berea bavareză. O 

 dovadă despre desvoltarea fabricaţiuneî bereî în Germania este şi faptul, 

 că deja în secolul al XlV-lea berarii se uniră într'o breslă, într'o cor- 

 poraţiune, al cărei staroste fu ales miraculosul rege Gambrinius sau Gam- 

 brinus, despre care se zice că cu 1200 de anî înainte de Chr. ar fi des- 

 coperit berea cu care a fericit ţara Brabantuluî. 



Renumele bereî bavareze dateză deja din secolul XV-lea, de când da- 

 teză şi avîntul, ce a luat industria bereî. 



In Franţa, unde berea era cunoscută sub numele de cervoise, cuvînt 

 vechiu frances, derivat de la cuvîntul cerevisiae, şi care denumia, după 

 cum s'a maî zis, o băutură fermentată resultată din decocţiunea orzuluî, 

 aromatisată la anumite ocasiunî cu zingiber sau cu ienupere, progresul 

 acesteî industriî a fost şi este şi astădî mult maî încet. Vinul şi cidrul 

 făceau şi fac şi astădî concurenţă mare bereî. Acesta concurenţă era 

 sprijinită şi de Stat, de 6re-ce chiar în aniî de secetă fabricaţiunea bereî 

 era oprită. 



Berea fabricată din grîu, fabricaţiune, ce se practică şi astădî în Ger- 

 mania de N. şi în special în Berlin, unde se vinde sub numele de We- 

 isbier, e o descoperire englezescă. 



De prin secolul al XVII-lea arta de a fabrica bere a luat o impor- 

 tanţă din ce în ce maî mare şi graţie descoperirilor sciinţeî moderne, 

 ea a ieşit din stadiul uneî industriî empirice şi ocupă astădî un loc în- 

 semnat printre industriile marî. 



Diferitele descoperiri în ale berăriî făcute în laboratoriile de chimie, 

 pe de o parte, şi în ramura mecaniceî pe de altă parte, aii contribuit 

 în mod considerabil la înălţarea acesteî industriî. E destul a cita numaî 

 câte-va din mijlocele bine făcStore pe carî sciinţa le-a pus la disposiţi- 

 unea acesteî fabricaţiunî şi carî constituesc pentru dînsa pârghii puternice. 



Aşa de exemplu, chimia a furnisat cunoscinţe clare despre fenomenul 

 fermentaţiuneî, despre mijlocele de a cultiva drojdie curată — lucrărî da- 

 torite, după cum se scie, nemuritorului Pasteur — , a studiat composi- 

 ţiunea bereî şi a ingredienţilor eî etc. ; iar mecanica a contribuit cu ca- 

 zanele sistematice, cu maşinele de ghiaţă artificială, carî aii devenit aprope 

 indispensabile berăriilor, a maî dat pompe şi diferite alte utensiliî 

 necesare. 



Cu tote acestea şi astăzî se maî găsesc berari, carî se opun la adop- 

 tarea principiilor sciinţifice moderne. Aşa, d. ex. chiar în metropola bereî 

 bavareze, adică în Miinich, se maî află şi astădî maeştri fabricanţi de 

 bere, carî se încăpăţîneză a introduce în fabrica ce o dirig, inovaţiunî 

 recomandate de sciinţă, ca d. ex., fertul bereî prin vapori de apă, iar nu 

 cu foc direct, drojdia cultivată în laboratoriî speciale, etc. Acesta o fac, 

 după cum motiveză dînşiî, de temă de a nu strica reputaţia bereî lor. 



Ori-cum ar fi însă, excepţiunile ce le formeză uniî berari, nu pot forma 



4 



