BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 2ll 



După revoluţia de Ia 1866, generalul Davila, juca, ca împăciuitor, un rol însemnat în 

 turburările separatiste cari isbucniseră în Moldova, şi reuşi a înăbuşi mişcarea. Ca 

 recompensă pentru frumosa sa conduită Parlamentul român îî acordă «marea natu- 

 ralisare cu tote drepturile de cetăţean român. > 



«Pe timpul resboiuluî franco-german de la 1870, Davila se înrola ca voluntar in so- 

 cietatea Cruceî-roşiî, şi aduse servicii însemnate în spitalele franceze. Terminându-sel 

 resboiul, se reîntdrse în România, şi conduse pe timpul' resboiuluî ruso-turc (1877), 

 cu mult devotament şi abnegaţiune, serviciul ambulanţelor române. 

 . «Membru al Eforiei Spitalelor Civile, director al asiluluî Elena Domna, membru a 

 Consiliului Instrucţiunel Publice, vice-preşedinte al Consiliului sanitar superior, Co- 

 mandor al Legiune! de onore, Davila a lăsat suvenirul unui adeverat om de bine.» 



Din acesta notiţă care nu a fost contestată ele nimeni se vede indicat 

 în mod destul de clar, origina dinspre mumă a luî Davila. 



Autorea istoriei revoluţiei de la 1848 nu este alta de cât domna Agoult 

 (Mărie de Flavigny comtesse D') căcî iată ce găsim la acest nume în 

 acelaşi dicţionar al luî Larousse. 



«Agoult (Mărie de Flavigny, comtesse D') literată franceză, născută la 

 Francfort pe Mein în 1805, se căsători cu contele d'Agoult la 1827. Ea 

 publică, sub pseudonimul Daniel Stern, numerose articole literare în La 

 Presse, La Revue des Deux-Mondes şi în Revue independante ; în volume 

 a publicat romane şi alte diferite producţiunî: Nelida (1845): Lettres re- 

 publicaines (1848); Esquisses morale s et politiques (1849); Histoire de la 

 Revolution de 184.8, şi maî în urmă Trois joume'es de la vie de Mărie 

 Stuart (1856). 



«Tote aceste scrierî sunt forte însemnate atât prin formă cât şi prin 

 conţinutul ideilor. Domna contesă d'Agoult s-a alipit cu entusiasm de ideile 

 cari au triumfat în Februarie 1848. Se pare că se apropia de cele în- 

 vinse în Iunie; înclina cel puţin către un socialism forte vag, dar care 

 se manifesta maî cu semă prin simpatiî pronunţate pentru clasele po- 

 pulare (1).» 



In fine în primul supliment al aceleaşi publicaţiunî maî găsim : 



«Agoult {Mărie de Flavigny, comtcssa D'). A murit la Paris la 5 Matrie 

 1876 din causa unuî junghiu. Domna dAgoult, celebră sub pseudonimul 

 Daniel Stern, a fost împreună cu George Sand, femeia cea maî însem- 

 nată din timpul nostru. 



«Cunoscând aprdpe tote limbile Europeî, ea a făcut din salonul seu 

 un loc de întîlnire al ilustraţiunilor europene. 



«Cu spiritul prea liber, prea îndrăsneţ şi prea hotărît dice M. Mezieres, 

 domna d'Agoult înţelegea uşor că sunt omenî cari n'aii aceleaşî păreri cu 

 dînsa nicî în religie, nici în filosofie, nici în literatură, nici în politică. Ea 

 nu-şî ascundea preferinţele sale, dar nu le impunea nimenuî. 



«Nu cerea amicilor seî de cât sinceritate. Era indulgentă pentru orî-ce 



(1) Grand Dictionnaire universel par P. Larouse, Tome premier, pag. 139. 



