212 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



opinie exprimată sincer; fără să se credă obligată a o împărtăşi, ea se 

 interesa, de câte orî vedea că e o sforţare a spiritului, pentru a ajunge 

 la adever. 



-Ea iubea pe ceî cari cerceteză, ea însăşi a cercetat mult, a suferit mult 

 înainte de a se odihni în liniştea cugetării. 



«Crescută în ideile aristocratice, ea ajunse, asemenea spiritelor celor 

 maî mari din epoca nostră, la convincţiunî d°^ocratice forte solide. Ca 

 cugetătător sau ca scriitor ea avea calităţi cu totul virile. Găsescî în 

 stilul, ca şi în ideile maturităţii sale, ceva bărbătesc şi magistral care 

 te miră maî cu semă când ştii că aî a face cu o femee din socie- 

 tatea înaltă. A abordat ca acelaşi talent romanul, arta, politica, istoria 

 si filosofia. In afară de operiie pe cari le am citat în biografia sa i maî 

 datorim: Herve (1841), Valentia (1842) nuvele apărate în «La Presse»: 

 Ies Salons de 184.2 et de 184.^; Essai sur la liberte consideree comme prin- 

 cipe et fin de l'activite humaine (1846 — in 8°); Florence et Tnrin (1862 

 in-12°), Etndes d'art et de politique; Dante et Goethe (1866, in-8°), dia- 

 lagues ; Histoire des commencements de la Republique des Pays.-Bas (1872 



in-8° 1).» 



Din acesta se pote vedea cu uşurinţă că Davila a avut ca mumă pe 

 una din cele maî remarcabile femei francese din timpul nostru 



Pentru muma sa se ştie că Davila, avea un mare cult; bustul şeii, se 

 afla tot-deauna în camera sa de culcare, dar nicî odată după cât ştiţi, 

 el nu a întreţinut pe nimeni despre origina familieî sale. 



Numaî acum când ştim cine a fost muma sa putem să ne explicăm, 

 nu numaî marea inteligenţă a luî Davila, nu numaî cultura sa aleasă, dar 

 sentimentele sale de inimă, solicitudinea sa constantă şi pasionată pentru 

 ceî slabî si desmoşteniţî, ce o moştenise de la muma sa şi le căpătase 

 si prin contactul ca un ora de mare caracter, d-rul A. Guepin tutorele 

 şi protectorul luî Davila. 



Mult timp m'am întrebat, de unde Davila a putut fi pus în contact atât 

 de intim cu d-rul Guepin, care locuia Nantes cu deosebire. 



Cetind biografia mamei luî Davila care a luat parte ca scriitore în mod 

 activ la mişcarea din 1848, uşor vom putea inţelege intimitatea relaţiunilor 

 cu Guepin, unul din membrii ceî maî convinşî şi respectări în acesta 

 mişcare. Ambii, domna d'Agoult şi d-rul Guepin, eraţi suflete mari şi ge- 

 nerose, ambii iubeau cu pasiune libertatea, ce face pe om o fiinţă cuge- 

 tătore desevărşită ; libertate, care când nu duce la licenţa şi anarchie^ 

 sterile şi ucigătore a inimiî şi geniului, duce la de apropea solicitudine 

 pentru ceî mulţî, ce muncesc şi trăesc în condiţiunî dificile. 



Domna dAgoult a cunoscut pe Guepin, 1-a apreciat, şi nu a putut 

 găsi un mentor maî indicat şi maî sigur pentru copilul eî, căruia pare 



(1) Grand Dictionnairc universel, par P. Larousse, 1-r supplemcnr, pag. 61. 



