266 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



zculand (Braşovului) de la fontâna Routceî până la trecătorea Altschauz 

 (Doftana veche) şi h) Munţii Bodza (Buzeuluî) până la rîul Nagy Puşca 

 (Bîsca mare). 



Regiunea de Ost. Compusă din: a) Munţii Persani cari unesc munţii 

 Făgăraşului cu Hargita. b) Munţii Baroth de la Bikszad până în împre- 

 jurimele de la Baroth. c) Munţii Hargita, de la Cic până la pădurea Os- 

 toros (la vest de la Cic St. Donnik). d) Munţii Gbrgenî de la Hargita 

 până la munţii Gergiuluî e) Munţii Haromsek de la Olt şi Feketeiugi până 

 la Biidos. f) Munţii Beretzke de la Bisca mică până la Uszpatak (rîul 

 Uza), g) Munţii Cicuhă până la Loharas la Ost de G. St. Miclos şi h) 

 Munţii Gergiuluî până la pasul Borgo. 



Regiunea de Nord. Conţine : a) Munţii Rodneî de la pasul Borgo până 

 la cresta munţilor Romuli în Maramureş şi b) Munţii Lapoşuluî până la 

 Sameş. 



Regiunea de Vest. Conţine : a) Munţii Crasna între Sameş şi Crişu 

 repede, b) Munţii Binarului, între Crişul repede şi Crişul alb. c) Munţii 

 metalici cuprinşi între Crişul alb şi Mureş şi între Mureş şi Aurari îi şi 

 d) Munţii Cerna între Mureş şi triplex confinium. 



După cum spune în prefaţă însuşi Hauer, partea relativă la rocele erup- 

 tive terţiare, şi la rocele cristalinice e datorită luî G. Stache. Din aceste 

 capitole vom face extractele, ce ne sunt necesare, urmând epocele geo- 

 logice admise de Stache. 



Rocile eruptive ale epoceî terţiare. 



Epoca terţiară se găsesce representată prin munţii fruntariilor de Ost 

 şi Vest, şi puţin în Nord. 



In Ost apare întinsul masiv al Hargiteî, iar maî la nord găsim munţii 

 Rodneî, în cari apar vîrfurile Ineul saii Kuhhom şi Pietrosul. Grupurile 

 din ţinutul Reps şi din împrejurimile Cronstaduluî formeză o regiune deo- 

 sebită. 



In Nord se găsesc numai două grupe de roci eruptive : Grupa de pe 

 frontiera ungară, continuarea masivului Vihorlat-Gutin cu vîrfurile Gutin, 

 Cibleş şi alte trei vîrfurî ; apoi regiunea trahitică cuprinsă între Flopis 

 şi Kosztafalva şi regiunea de la Stoikafalva. Spre Sud se deosebesc gru- 

 pele de la Csicso şi Retteg. 



In Apus, epoca terţiară nu e nicăerî aşa bine desvoltată ca în Hargita 

 la resărit ; ea se împarte în 6 grupe : a) La Nord regiunea de la Zilah 

 numită aşa de la localitatea cea maî însemnată de lângă vîrful principal 

 numit : Măgura de la Moigrad. b) Catena de la Vlegiasa ce desparte 

 muntele Rez-Meszes de masivul isvorelor Sameşuluî. c) Regiunea Micului 

 Sameş. d) Munţii Aranistuluî (aurarului) cuprindend munţii eruptivi de 



