BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 267 



la Offeubanya- Verespatak şi Zalalna. e) Regiunea erupt ; vă a Grisului îm- 

 preună cu munţii Nagyaguluî, cari trec printre munţii de la Haitoberg şi 

 apoi întovărăşesc Crişul superior până la frontieră. In fine : j) Regiunea 

 cea maî Sudică e cea de la Deva şi Lesnyek pe ambele laturi a Mureşului. 

 Bazat pe lucrările anteriore a luî Richthofen şi a luî Hochstetter, îm- 

 parte rocele din acesta epocă ast-fel : 



I. Grupa Bazaltului. 



II. Trahitele cvarţifere noue. 



III. Trahitele gri. 



IV. Trahitele cvarţifere vechi', şi 



V. Diorit trahite (Grunsteintrahite). 



Grupa Bazaltului. 



Grupa rocelor bazaltice e puţin respîndită în raport cu grupa trahi- 

 tică. Adeveraţiî munţi de bazalt nu s'au găsit de cât pe marginele ţării, 

 maî în tot-d'auna bazaltul apărând izolat. 



In regiunea apusenă se cunosc numai 11 puncte, unde există bazalt, 

 din care vom cita ca maî importante : La Cerna şi Plosca, la Cerbel, 

 Lapusniak, Lesnyek, Detunata golâ şi Detunata flocosă, Gyero Vasarhely etc. 



In regiunea resăritenă se cunosc scurgeri de bazalt în următorele lo- 

 curi : La Lupşa, Heviz, Bogetts, Reps, Also-Rakos, Topliţa, Tihuţa, etc. 



Se pote dice, în general că, bazaltul nu a ajuns nicî într'o regiune la 

 o aşa desvoltare, pentru ca să joce un rol important. Chiar conurile ba- 

 zaltice, Detunata şi Gyero- Vasarhely, nu presintă aspectul caracteristic al 

 bazalturilor din Auvernia şi alte regiunî, şi acesta provine din causă, că 

 se ridică în mijlocul impozantelor erupţiunî trahitice. 



Din punct de vedere petrografic, Stache dă următorele caractere: 



Bazalturile din Transilvania se presintă, de ordinar, colorate în albastru- 

 negru, gri-negru, cu structură compactă, cu casură concoidală, putendu-se 

 presenta şi in varietăţî fin sau grosier porose. Nu se găsesc însă rocî cu 

 aspectul celular ca lavele din Bohemia şi Ungaria. 



Ca elemente accesoriî se găsesc: olivina, augilul şi homblenda, apoî: 

 mica neagră, labrador, fer titanat şi leucit. Tote cele alte elemente, ce 

 se găsesc în bazalturi lipsesc în bazalturile transilvănene, şi în particular: 

 zeolitele, calcita, cvarţul, etc. pe când hialitul şi seladonitul, se găsesc 

 în cantităţî mari. 



In privinţa varietăţilor există tote felurile : bazalt compact ; granular, 

 - porfiric, amigdaloid, poros, celular, scoros, etc. 



Cel maî frumos bazalt este cel colonar de la Detunata golă şi AIso- 

 Rakos. 



