268 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



Ca termen de trecere între bazalturi şi trahiturî, Stache citeză după 

 Richthofen, existenţa Anamezitelor şi Doleritelor, ca varietăţi a trahiturilor 

 din Hargita, compusă din o pastă compactă sau fin cristalină, în care 

 sunt respîndiţî cristalî de labrador, precum şi augit şi olivină. 



Grupa trahiturilor cvarţifere nouă. 



Acesta grupă numită ast-fel mai de demult, este cuprinsă astădî în 

 grupa porfirurilor numite Riolite, conservându-se pentru trahiturî o defi- 

 niţiune maî restrînsă. 



Rocile din acesta grupă au o pastă cripto saiî microcristalină, care pote 

 deveni cornosă, smaltosă şi chiar ponciosă. Din elementele componente, 

 maî important este cvarţul, pe lângă care apare un feldspat ortosă, care 

 e, cele de maî multe', orî sanidinul, apoî un plagioclas, mica neagră, 

 mica albă şi grenat. Apariţia hornblendeî face ca trahiturile cvarţifere 

 să trecă la cele vechî. După Stache, rocele numite de Richthofen, Riolite 

 felsitice lipsite de cvarţ, au în realitate cvarţ. 



Din punct de vedere petrografic se deosebesc următorele varietăţî : 



1. Riolite cu pastă cheratică de culore închisă de tipul trahiluluî de 

 la Vlegiasa. 



2. Riolite cu pastă albă porţelenosă, şi 



3. Riolitele cu pastă porosă ca acele de la Csicso şi Retteg. 

 Riolliele cu pastă cheratică sunt forte bine representate la Vlegiasa şi 



Vurvuiasa, apoî la Zilah, în partea estică a Măgureî de la Moigrad, la 

 Verespatak, Nagyag, Kirnik, Cetate. 



Riolitele cu pastă porţelano'sâ se găsesc maî ales pe marginea masivuluî 

 Sameşuluî la Gyero- Vasarhely, apoî la Muncel^ şi în fundul prăpăstieî 

 dintre Vurvuiasa şi Vlegiasa. Se maî găsesc şi la Lapoş şi Rodna. 



Riolite cu pasta porosă se găsesce maî ales la Rettey şi în regiunea de 

 la Verespatak. Aceste roce au fost descrise de Beudant ca Porfire de 

 piatră de moră. 



Grupa trahiturilor cenuşii (gri). 



Stache, după consideraţiunî luate din «Studiele» luî Richthofen ; arată 

 că • în acesta grupă ar intra trei divisiunî : cea întâiu a Anamezitelor, pe 

 care a trecut'o la bazalturi ; a doua a Andezitelor identificate de Rich- 

 thofen cu Gri'insteintrachitele sale ; şi a treia a Trahituluî propriu dis 

 (tip de la Drachenfels). 



Trahiturî propriu disc. Aicî predomină sanidinul şi oligoclasul. Pasta 

 roceî e aspră, porosă sau fin cristalină, şi conţine tot-d'auna hornblendă 

 înconjurată de mica negră. Colorea e albă, gri-deschisă, şi roşietică ; câte 

 odntă se închide si devine brunatră sau gri-verdue. Acesta clasă de roci 



