BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 273 



3. Pegmatit fibros sau gneisic. Se găsesce la intrarea văii la Keleczel 

 în legătură cu roca precedentă, de care se deosibesce prin disposiţia fi- 

 brosă a micei si prin predominarea feldspatuluî, care de multe orî e co- 

 lorat în roşiu. 



4. Pegmatit granulitic. Se găsesce maî ales la Oftnbauya, şi se deo- 

 sibesce de rocele granulitice prin existenţa uşor de recunoscut a micei. 

 Pe lângă feldspat şi cvarţ se găsesce grenat în lamele de mica dispuse, 

 în pături paralele. 



5. Pegmatit cu turmalină. Se găsesce maî ales în regiunea Hideg-La- 

 ras şi muntele Tesna în regiunea Someşului. 



Turmalinul apare sub formă de cristalî acicularî negri, sau sub formă 

 de cristalî marî respândiţî în feldspat sau cvarţ. 



b) Granitul. Spre sud de Gyero-Monaster se găsesce localitatea Dongo 

 pe culmea ce desparte Valea Bedecs de valea Roska, unde apare grani- 

 tul adeverat, posedând pe lângă mica albă şi multă mică negră. Maî spre 

 sud de Lapiştea mică albă începe a dispare. 



In valea Meley-Sameşuluî apar rocî cu aspectul granititelor şi pe cul- 

 mea Mureşelulul se ved ambele feluri de rocî. Granitul obseryat în mun- 

 ţii Făgăraşului şi la gura văii bolovanilor în valea Burza fierului se apro- 

 pie maî mult de granitit. 



Se deosibesc următorele varietăţî: 



1. Granit fin granulat. Se găsesce pe culmea, ce desparte Meleg-Sa- 

 meşul de valea Roşea sub formă de blocuri răspândite, cu o constituţie 

 fin granulată, uniformă, bogată în mica negră şi în feldspat roşu. 



2. Granit grosier granulat, în care predomină cvarţul şi alături cu un 

 feldspat galben-roş, apare mica albă şi puţin mică negră. Se găsesce pe 

 culmea Dongo şi pe culmea Mureşului. 



c) Granitit şi protogină. Partea cea maî întinsă, ce străbate de la nord 

 la sud costa resăritenă a Biharuluî e compusă din granitite saii proto- 

 gine, cari sunt atât de aprope şi asemenătore unele cu altele, în cât e 

 greu de a le deosebi. Se găsesc maî ales la Lapiştea şi culmea, care 

 desparte Same şui de Aurariu. Probabil că există şi la Kisbanya, Offen- 

 banva şi în munţiî Făgăraşului în valea Bolovanilor. 



In aceste rocî predomină ortosa cu o culore roşie, în cristalî mari, 

 carî daii rociî un aspect porfiric; apoî un alt feldspat alb, maî bine cris- 

 talisat, mica negră e constatată însă puţin abondentă. In protogingranitele 

 de pe valea Sameşuluî, în spre culmea despre Arangos predomină feld- 

 spatul alb sau roşietic, apoî cvarţul şi mica se găsesc de asemenea. 



In împrejurimile Muntelui Mare aceste rocî conţin şi hornblendă şi 

 se transformă chiar în adevărate sienite. 



Ca varietăţî se cunosc: 



1. Granititul de la Lapiştea în valea Melag-Sameşuluî cu structură por- 

 firică. Cristalî marî albî de ortosă, parte albî, parte roşii, apoî un amestec 



