BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 2?5 



mină ; apoi se cunosce presenţa micei brune şi a unui feldspat gri-alb. 



2. Amfibolit stelat. Ganga fin granulată e acoperită de o ţesătură ste- 

 lată de cristalî fini de hornblendă, printre cari se ved granule de Titanit 



3. Amfibolit fin granulat. Pasta compusă din feldspat alb, hornblendă 

 verde negră şi mica brună, cuprinde cristalî mari de hornblendă. 



4. Sienit grosier granulat uniform. Amestec de feldspat, hornblendă 

 si mica negră, precum şi mici cristalî transparenţi de titanit. 



5. Sienit granulat cu hornblendă în colane. Este roca predominătore 

 si face trecere între rocile sărace şi bogate în hornblendă. De şi cu- 

 prinde eleolit în cantitate mare, totuşî se apropie maî mult de sienit de 

 cât de miascit. 



6. Sienit granulat sărac în hornblendă sau miascit. Acesta rocă e corn. 

 pusă din un amestec de ortoclas alb cu eleolit gri sau gri-verdiu şi cu 

 puţin oligoclas ; apoî hornblendă rară unită cu mica şi titanit brun- 

 Se găsesce maî ales la Piriczke. 



7. Sienit gneisic se găsesce în valea Orotva spre nord de la Ditro. 



Tot aicî Stache descrie şi hauynfelsul şi miascitul după Haidinger. 



8. Hauynfelsul de la Ditro după Haidinger este un amestec grosier sau 

 fin granulat de clorhauyn albastru (sodalit) de ortoclas, cancrinit, ele- 

 olit, oligoclas, precum şi puţin amfibol negru, mica, fermagnetic, micî 

 cristalî de sfen etc. . 



9. Miascitul de la 1 aszokpatak din valea Orotva, este un amestec 

 grosier de microclin, sodalit şi nefelin, precum şi micî cantităţî de mica 

 negră, wohlerit, fer magnetic, zircon, piroclor etc. 



Grupa Diorituluî. 



Acesta grupă de roci ocupă regiunea cuprinsă între Gyalu mare, Zanu 

 si Kazanyesd, şi e formată din treî rocî : 



Diorite, Griinsteinafanite şi Serpentine. Ele se găsesc în munţiî de sud 

 în văile luî Czod Resinar, Olahpian şi Sebeshely, apoî în munţii Făgăra- 

 şului, Turnul-roş, Poiana Merului etc. In nord apare in munţiî Rodneî, 

 apoî între Benedekfalva şi Cic, între Nyeris şi Botoronka, la Csuka în 

 munţiî Rez-Mezes. In fine se maî găsesc înaintea masivuluî Sameş în văile 

 părîuluî Kapsus şi Sameşuluî ; apoî pe culmea Câciulata între Retezel şi 

 Giurguţa şi între muntele Muncel Retesel şi frontiera ungurescă. Serpen- 

 tinul e cunoscut numaî în sud la Zam pe Mureş, apoî la Malomviz la 

 marginea nordică a Retezatului şi pe drumul de la Vulcan către frontiera 

 română. Apoî la Petrila, Păltiniş şi Reşinar. 



Se cunosc următorele specii : 



1. Dioritul din ţinutul Kis-Zam şi Cserbia, compus din un amestec 

 granulat de hornblendă negră-verdue şi un folsit triclinic. 



