iî84 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



Analisa chimică făcută în laboratorul universităţii din Cluj, sub con- 

 ducerea d-luî profesor dr. Fleischer a dat: 



SiO 3 . . 



. ..61,17 



MgO . . i 



. 3,08 



A1 2 3 . . 



. . 9,24 



K 2 , . 



. . 0,39 



Fe 2 3 . . 



. . 15,19 



Na-O. . . 



, . 0,65 



CaO . . 



. . 6,99 



Perdere . . 



. 1,19 



Sub microscop, pasta, consistă în o bază sticlosă cu numeroşi individi 

 de feldspat şi granule de magnetit diseminaţi înăuntrul eî. Nu se vede 

 nici augit nici hornblendă. In gangă sunt respîndiţî cristalî de feldspat 

 hexagonali saii drept-unghiularî, care în parte consistă din 2 individi, şi 

 ar trebui socotit ca ortosămaclă de Carlsbad; — alţii însă compuşî din 

 'ndividî polisinteticî ce aparţin fără îndoială plagioclasuluî. 



Kelemenharas. (Andezit. Numele localităţii necunoscut). Pastă albastră, 

 negră, compact cu strălucire unsurosă, plagdioclas, care semenă cu olivin, 

 colone verdiî de Augit. D = 2,638. Sub microscop : pasta gri străveche 

 este umplută cu longulite, opacit şi ferrit, granule de magnetit, mi- 

 croliţî de feldspat rari, structură fluidală. In ea găsim: plagioclas în 

 mari secţiuni de cristalî, câte-va îngemănări simple de ortosă, augit, şi 

 câte va secţiuni galbene de Amfibol, granule de magnetit rari, dar mari. 



Piatra-Dorniî. (Munte la marginea Transilvaniei şi a Bucovinei; rocă 

 descompusă). Pastă roşie gri-porosă; în ea se găsesc mici cristali albi de 

 plagioclas şi colone mate, brune, în mare numer, de augit. D = 2,671. 



Sub microscop baza străvedie de abia se pote vedea din causa pete- 

 lor de ferrit, şi a granulelor de magnetit; în ea se găsesc multe urme 

 de plagioclas, puţin augit verde, şi bucăţi gălbiî de amfibol în mare 

 parte de culore roşie de rugină şi descompuse. 



Kozrezharas. (Pasul de la Borsek). Ganga negră gri compactă; în ea 

 se află plaghioclas limpede ca apa, mult augit în granule gălbiî, pote 

 olivină. D = 2,729. 



Sub microscop, puţină bază sticlosă cu feldspat şi augit, microliţî, 

 fragmente de cristale, pete brune de opacit şi granule de magnetit, fără 

 structură fluidală. Se găsesc secţiunî gălbiî de augit, plagioclas şi mag- 

 netit; olivin, nu a putut fi observat. 



Din cele expuse până acum, rezultă că, în ultima lucrare asupra ro- 

 celor de la Ditrău şi Piriczke, datorită luî Herbich, nu se vorbesce nici 

 se amintesce de vre-un studiu petrografic asupra acestor roci; totul se 

 reduce la observaţiî macroscopice şt analise chimice. Am credut a umple 

 o lacună în cunoscinţele asupra acestor rocî, făcend studiu petrografic 

 asupra eşantillonelor ce există în colecţia Universităţii, cât şi asupra eşan- 

 tillonelor din colecţia, ce am făcut în excursiunea pregătitore, şi asupra 



