286 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCTINŢE 



Sieniturilor din Franţa, Italia, Bohemia, Saxonia, de la Plauen etc. se 

 vede că în tor-d'a-una cele întâiu. sunt maî clare, hornblenda si sfenul 

 forte bine cristalizate, pe când în cele l'alte de ordinar elementele sunt 

 amestecate confuz, mica în mare cantitate probeză o alteraţie a horn- 

 blendeî In fine se pote dice că în sieniturile de la Piriczke nu se gă- 

 sesce de loc nicî cvarţ nici augit. 



Eşantilonele studiate sunt următorele : 



No. i. Sienit de la Piriczke, făcend parte din colecţia Universităţii, 

 unde era notat greşit sub numele de granit. Roca e de culore gri, şi 

 cu structură fin granulosă; se pote recunosce macroscopic: feldspat în 

 cristalî albi strălucitori, alţii coloraţi în roz-galben; apoî cristaiî negri pris- 

 matici din hornblenda. La microscop, în lumina ordinară se deosebesce 

 un câmp maî mult sau maî puţin clar, pe care se separă hornblenda 

 sub formă de cristalî verdî saii brunî verdî, cu aspect prizmatic, striurî 

 longitudinale, sau ca secţiunî perpendiculare pe axă, cu conturul octo- 

 gonal şi cu striurî încrucişate (Fig. 1); apoî cristalî de sfen forte bine 

 representaţî, cu conturul rombic saîi hexagonal, lungit care represintă sec- 

 ţiunî prin feţele : OP, Poc şi — P'oo, Când aceste secţiunî sunt aprope 

 de a fi paralele cu clinodiagonala se vede că, unghiul £oo-|-OP e de 60°. 

 Colorea e galben deschis sau galben brun deschis, cu multe crăpături 

 şi cu un relief forte pronunţat. De multe orî se găsesc cristalî de sfen, 

 înconjuraţi complect de o aureolă verde, compusă din cristalî de horn- 

 blenda, ceia ce probeză, că sfenul e maî vechiu de cât Hornblenda (Fig. 2), 

 mica se găsesce în lamele galbene sau brun deschise striate şi punctate, 

 amestecate câte odată destul de intim cu hornblenda, ceia ce probeză 

 că e rezultatul alterăreî hornblendeî. In lumină polarisată se deosibesce 

 forte bine feldspatul ortosă în lame simple sau reunite în macla de Carls- 

 bad, şi apoî puţin microclin şi plagoclas. Apatită puţină în prisme sub, 

 ţirî cu tăeturî transversale. 



No. 2. Sienit din Valea Putneî. Făcend parte din colecţia Universităţiî, 

 unde era numit granitit. Se observă însă atât macroscopic cât şi micros- 

 copic lipsa cvarţuluî; pe de altă parte încă nu s'a semnalat granitit în 

 Valea Putneî. Roca e un sienit sărac în hornblenda. 



No. j. Sienit de la Ditrău. Doue eşantilone forte reu alese, rocele fiind 

 alterate, aşa că preparaţiele microscopice nu pot fi studiate. 



Iată acum şi Sieniturile din colecţia ce am făcut şi ale căror localităţi 

 nu se cunosc încă. 



No. ./. Roca se presintă cu structura granulosă, de culore albă-gri des- 

 chis, cu marî cristalî de hornblenda negri irizaţî, ce aii până la 5 m.m. 

 grosime 10 m.m. lungime. 



La microscop, în lumină naturală se vede un câmp în parte clar, parte 

 tulbure pe care se separă hornblenda în marî şi Irumoşî cristalî galbenî- 

 brunî sau verdî (Fig. 3). 



