BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 21)3 



lore între nicoliî paraleli şi complect obscure între nicoliî în cruce, si 

 ocupă locul rernas liber între cele-alte elemente. 



No. 38. Ditroit din Valea Putnei. Se presintă cu structură maî fin gra- 

 nulată de colore gri-gălbue, cu hornblendă şi chiar pirită. La microscop 

 în lumină naturală se găsesce forte puţină hornblendă, fără sfen. In lu- 

 mina polarisată ortosa se vede în maî mică cantitate de cât microclinul 

 şi oligoclasul, cari iau aspecte forte frumose, pe când ortosa alterată 

 apare galben tulbure. Eleolit şi puţin sodalit. 



No. jp. Roca se presintă cu structura grosier granulară, lăsând a se 

 deosebi cristalî albi de ortosa gri de eleolit, şi albaştri de hauyn. horn 

 blendă forte puţină şi sfen de loc. La microscop se deosebesc forte bine 

 în lumina polarisată, ortosa, microclin şi oligoclas, apoi regiuni mari 

 de eleolit şi sodalit; hornblendă şi sfen nu se ved. 



No. 40. Roca e de colore albă gri, cu structură grosier granulară, cu 

 cristalî mari verdî de eleolit ; hornblendă rară, apoi sfen şi pirită. 



La microscop în lumina naturală se ved regiuni mari transparente, pre- 

 sentând din loc în loc părţî maî tulburi şi care în lumină polarisată se 

 arată compus din ortosa cu mult microclin şi puţin oligoclas; apoi re- 

 giuni colorate puţin gălbiu striate şi cu inclusiunî de mici cristalî trans- 

 parenţi şi incolori, alţii coloraţi verde, dispuşi în linie dreptă pe direc- 

 ţiuni perpendiculare ; aceste regiuni în lumină polarizată se coloreză sau 

 în gri-albastru sau în brun, şi sunt compuse din eleolit ; apoi regiun 

 transparente cu crăpături, care în lumina polarizată se comportă ca o 

 substanţă neactivă şi cari sunt compuse din sodalit. hornblendă rară în 

 cristalî bruni striaţi sau verdî alteraţi. Sfen în cristalî mari, apatită puţină 



No. 41. Structura granulară de colore albă gri, presentând cristalî mari 

 albi de ortosa şi verdî de eleolit. Hornblendă rară. La microscop în lu- 

 mină ordinară roca e clară şi lasă a se deosebi puţină hornblendă, sfen 

 în cristalî mari şi rari, apatită puţină. In lumina paralizată se vede ortosa 

 microclin, plagioclas : apoi eleolit şi sodalit. 



IV. Miasciturî. 



Nu posedăm nici un eşantilion de miascit din regiunile de la Ditrău 

 căcî eşantiionul, ce portă acest nume din colecţia Universităţii nu e mia-> 

 scit, căcî conţine hornblendă verde, şi de loc mică. Apoî în colecţia 

 nostră nu am găsit nici un eşantion. 



Cu studiul rocelor trahitoide din aceste regiunî ne vom ocupa în partea 

 a doua a acestei lucrări, când vom vorbi despre petrografia judeţuluî 

 Suceva. 



