BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 375 



dulce: Neritina transvcrsalis, N. danubialis etc. şi printre cele de uscat: 

 Helix, secţiunea Campylaea, şi anume C. Hessei, C. banatica C. trizona 

 si Clausilia, secţiunea Isoalopia, şi anume Gs. Haueri, Gs. livida, Gs. glanca, 

 Gs. lactea etc. Printre speciile, cari deosibesc România de Transilvania, 

 şi o apropie de ţările de peste Dunăre, pot cita, dintre cele acuatice: 

 Unio tumidus, Sphaerium rivicola, Vivipara fascinta etc. iar dintre cele 

 terestre: Helix (Trigonostoma) coreyreniis, Helix (Campylaea) planospira. 

 Buliminus (Chondrula) microragus şi quadridens^ Cyclostomus elegans etc. 



Ast-fel caracterizată România din punctul de vedere malacologic, să 

 trecem acum la fauna malacologică a Bucuresciuluî şi a împrejurimilor sale, 

 împrejurimi, cari pot represinta maî totă Regiunea câmpenă, a Munteniei 

 maî ales ; vom face însă acesta după ce vom defini maî întâiu topogra- 

 fic şi climatologic Bucuresciî şi împrejurimile lui, 



Numesc împrejurimi ale Bucuresciuluî o suprafaţă de teren cu contur 

 maî mult sau maî puţin circular, cu centrul în centrul Bucuresciuluî şi 

 cu marginele, cari să nu trecă peste 30 de kilometre de la acest cen- 

 tru ; ast-fel că orî-ce punct al acestuî contur, să fie ajuns de persona, 

 care plecă din centrul oraşuluîî cel mult în timp de o oră cu drumul 

 de fier, în treî ore cu trăsura şi în şepte ore şi jumătate pe jos. Putem 

 atribui acestor împrejurimi o întindere de vre-o treî mii de kilometre pă- 

 trate, o înălţime medie d'asupra niveluluî măriî de 87 metre şi o încli- 

 naţiune de la N — S şi altă înclinaţiune de la W la E de 2, 3 metre pe 

 kilometru (1). 



Solul, care formeză împrejurimile Bucurescilor, afară de albiile nume- 

 roşelor cursurî de apă, carî '1 străbat pretutindenea, este constituit la su- 

 prafaţî de un strat destul de gros de pămînt arabil, sub care vine los- 

 sul cu caracteristicile sale concreţiunî margose (pămînt galben cu sigă), 

 căruia îî urmeză nisip şi pietriş (chişîau) (2). 



(1) înălţimea medie d'asupra măriî şi înclinaţiunile solului la kilometru, carî nea- 

 părat nu sunt de cât aproximative, le-am calculat după următdrele date, luate după 

 harta judeţului Ilfov, lucrată de d-1 Buzoianu, şi carî figureză, neapărat, şi în harta 

 României lucrată de Statul major austriac. 



Petrescî-Popescî, de pe şoseaua Bucurescî-Ploiescî, alt 100 m. 



Bucurescî . 87 » 



Pirlita, local pe mal, st. al Argeşului, şos. Bucurescî-Giurgiu 85 » 



Movila Sîrbilor, în apropiere de Fundulea, C. F. Bucurescî-Fetescî . . . 74 » 

 Distanţa calculată pe hartă este aproximativ între Petrescî-Popescî si Pirlita 39 klm. 

 şi între Bucurescî şi Movila Sîrbilor 34,5 klm. 



(2) Stratele, carî constituiesc părţile profunde ale solului circumbucurescen, aparţin 

 sistemei neogene, serieî pliocene, a-nume etajuluî-levantin şi serie miocene, a-nume 

 etajuluî-ponţian, după cum se vede în harta geologică, care însoţesce Teza presen- 

 tată Facultăţiî de Sciinţe din Paris de d-1 Sabba Stefânescu, pentru obţinerea gra- 

 dului de Doctor în sciinţele naturale. Acesta lucrare de curînd apărută, precesă de o 

 alta tot atât de importantă şi publicată printre Memoriile Societăţii geologice ale 

 Franţeî cu titlul Etudes sur Ies (errains terliaires de la Rownanie. (Paleontologie) 



