376 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCI1NŢE 



Cursurile de apă, carî-1 străbat, curg în mătcî săpate, în albii formate de 

 aluviuni moderne şi închise în văî maî mult sau maî puţin largi şi adîncî, 

 maî tote cu malul drept abrupt şi cu cel stîng slab înclinat (1). Direc- 

 ţiunea acestor cursuri de apă, dintre cari unele formeză maî mult nisce 

 şiruri de lacuri, nu este aceeaşi pretutindeni; unele, şi cele maî nume- 

 rose, curg de la N W către S E, iar altele aprope de la W către E. 



Primele sunt străbătute aprope perpendicular de o linie cu direcţiunea 

 S W — NE, ce începe de la Singurenî, de pe malul stîng al Nejlovuluî 

 în judeţul Vlaşca, trece prin Bucurescî şi se termină la Grădiştea, cătun 

 al comunei Grecii- Grădiştea în judeţul Ilfov, linie care este tot-de-odată 

 şi unul din diametrele ariei, ce considerăm. Aceste cursuri de apă sunt: 



Nej Iovul, care maî la vale se varsă în Câlniştea, iar acesta în Argeş 

 tocmaî într'unul din punctele conturului nostru. 



Argeşul; 



Sabarul cari maî sus primesce apele Ciorogârleî, după ce acesta a primit 

 şi ea maî sus surplusul apelor Dâmboviţeî la aprope 20 de kilometre de 

 Bucurescî în direcţiunea N W. 



Dâmboviţa, în care maî sus se varsă pîrîul Ilfov; 



In fine, de cea-1'lată parte a Bucuresciuluî, adică spre E, Colentina, care 

 formeză în sus de Bucurescî lacurile Ciocănescî, Buftea, Buciumenî, Mo- 

 goşoea; pe lângă Bucurescî, lacurile Dămăroia, Bănesa, Fierăstrăul, Flo- 

 resca. Teiul, Colentina, Fundenî, Mărcuţa, Pantelimonul, până ce se varsă 

 puţin la vale în Dâmboviţa; 



Valea Pasărea, în cari se află maî multe lacuri. 



Şi în fine pîrîul Moştiştea, cari asemenea formeză o mulţime de lacuri 

 maî mult sau maî puţin întinse ca la Hagieştî. Liliecî, Creta, Gagu etc. 



Printre apele cari curg de la W la E şi cari se află către nordul re- 

 giunii, ce considerăm, putem cita Pociovaliştea cu afiuentul seu Vlăsia 

 şi o mică parte din pîrîul Znagov, care după ce formeză lacul Brătulescî, 

 mlaştinile Cocioc şi lacul Tîncăbescî se duce să alimenteze marele lac 

 Znagov situat afară din regiunea nostră. 



Aceste diferite cursuri de apă, forte favorabile desvoltăriî fauneî ma- 

 lacologice, dacă s'ar regula, canaliza şi adapta la o irigaţiune sistematică 

 (împrejurare dezastrosă pentru acesta faună), a celor trei miî de kilometre 

 pătrate, pe cari adî le udă neregulat, ar face din împrejurimile Bucurescilor 

 şi aşa cum e adî destul de fertile, un adevărat paradis, maî ales dacă 



teza având de obiect : Elude sl> atigrapliique, lucrare meritorie şi conscincidsă, face 

 ilustru pe autorul seu şi aduce ondre nu numaî Facultăţii de Şciinţe din Bucurescî 

 şi fostului biuroîi geologic, ci şi întregeî Ţări Românesc!. 



(1) Am semnalat altă dată causa, care mi se pare, că a făcut ca maî tote rîurile 

 Munteniei să aibă. o convexitate către W şi să fie cu malul drept maî abrupt ca cel 

 stîng. Vedi Bucureşti? eh f. P. Licherdopol, Bucurescî, Carol Ciobi. 1889, pag. 11 

 si urm. 



