BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE ^77 



s'ar împiedeca şi sălbatica devastare a pădurilor, păduri la adăpostul că- 

 rora se îmulţesce o faună forte bogată. Prin cuvîntul paradis n'am înţeles 

 aci de cât o simplă grădină; căci clima excesivă a ţării nostre, după 

 cum vor arătă câte-va din elementele climatologice de maî la vale, nu 

 pote face din regiunea circumbucureştenă Paradisul biblic, de şi latitu- 

 dinea sa de 44°, 25', adică o situaţiune la egală distanţă de pol şi de 

 ecuator, i-ar da dreptul la acesta. Insă, pe de o parte, din cauză ac- 

 cesului liber şi a frecuenţeî vîntuluî de E şi de NE, adică a Crivăţului, 

 recit de zăpezile Caucazuluî şi ale Rusiei nordice, avem iarna o tempe- 

 ratură atât de scăzută. Pe de altă parte, din cauza direcţiunii Carpa- 

 ţilor în Muntenia şi a paralelismului lor cu Balcanii, ceea-ce face ca Mun- 

 tenia să se afle închisă ca într'o vale, şi din cauză că România se află, 

 afară de o mică porţiune din conturul sau, în contact şi în continuare 

 numai cu întinse uscături, avem vara o temperatură atât de ridicată. 



Adevărul este că clima regiunii circumbucureştene ar mai pierde din 

 caracterele sale excesiv-continentale, dacă apele, cari străbat acesta regiune, 

 s'ar adapta la o irigaţiune sistematică şi dacă vegetaţiunea forestieră s'ar 

 îmulţi, ambele aceste împrejărărî, adică vegetaţiunea şi irigaţiunea, pro- 

 ducând o evaporaţiune maî abundentă şi regulată, umplând ast-fel atmos- 

 fera de vapori într'un mod constant, şi prin urmare moderând căldura 

 cea mare a vereî. Regiunea acesta s'ar transforma ast-fel nu în Paradisul 

 biblic, ci într'o adevărată grădină, pe când acum ea este un adeverat 

 cuptor de pe la finele luî Maiii şi până la începutul luî Octombre, şi un 

 adeverat focar de miasme, în contra cărora Românul luptă numai prin aju- 

 torul puternicului său organism şi al facultăţii sale d'a se adapta orî-căruî 

 mediu. 



Elementele climatologice principale ale regiunii ce examinăm, coordo- 

 nate de neobositul director al Institutului meterologic al României, d-1 

 St. Hepites, în Analele acestui atât de folositor Institut şi extrase din 

 aceste Anale (Tom XI anul 1895) sunt următorele: 



I. Temperatura aeruluî. 



10°,08 mijlocia pe 11 anî, de la 1885 până la 1895 



f Iarna 9,9 



10°,62 mijlocia pe 1895 



Primăvara 9,6 



Vara 22,1 



I Tomna 11,7 



15°,9 maxima mijlocie. Maxima absolută . . . 38°,0 

 5°,0 minima » Minima » ... 19,1 

 10,9 oscilatiunî 57,1 



